Feredőgyógy
Feredőgyógy (Geoagiu-Băi) | |
![]() | |
Vízesés | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Erdély |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Hunyad |
Rang | falu |
Községközpont | Algyógy |
Irányítószám | 335450 |
SIRUTA-kód | 89632 |
Népesség | |
Népesség | 326 fő (2021. dec. 1.) |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 350–375 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Feredőgyógy (Algyógyfürdő, románul: Geoagiu-Băi, korábban Feredeu) fürdőhely Romániában, Erdélyben, Hunyad megyében, Dévától 33 kilométerre északkeletre.
Népessége
[szerkesztés]- 1785-ben 290-en lakták.[1]
- 1850-ben 295 ortodox vallású lakosából 290 volt román és 5 cigány nemzetiségű.
- 2002-ben 419 lakosából 412 volt román és 4 magyar nemzetiségű; 398 ortodox vallású.
Története
[szerkesztés]Az itt feltörő vasas-kénes, 29–32 °C-os hévforrásokat először a rómaiak használták, akik Germisara néven fürdőtelepet hoztak létre a helyén. Giovanandrea Gromo feljegyzése szerint a 16. század közepén Izabella királyné újíttatta fel a fürdőt, amit később több erdélyi fejedelem is felkeresett. Kazinczy Ferenc 1816-os látogatása idején a telep birtokosa br. Bornemisza Lipót volt. 1885-ben kilencszáz fürdővendéget fogadott. 1906-ban építették ki az Algyógyról a fürdőkhöz vezető műutat. 1907-ben hét fürdőmedence és hetven vendégszoba várta a vendégeket. A szocializmus idején modern szállodákat építettek benne, melyek nagy részét a rendszerváltás után felújították.
Látnivalók
[szerkesztés]- A római kori fürdő medencéinek maradványai és a termálvíz földalatti forrása[2]
- Fennmaradt a település és Csigmó között húzódó egykori római út 400 méteres északi szakasza. Az úthoz a követ a ma is működő travertin-kőfejtőben termelték ki.
- Meleg vizű vízesés a Gyógy-patakon. A közel 20 méter magas vízesést 16 forrás táplálja. [3]
- A fürdőtelep és az algyógyi TBC-szanatórium között a Besericuța-barlang, amelyet Peștera Prăbușită ('beomlott barlang') néven ismernek, amióta az 1977-es földrengésben 80%-a beomlott.
Híres emberek
[szerkesztés]- A „feredő” vendége volt Izabella királyné, Báthory Zsigmond, Bethlen Gábor, Haller Gábor, II. Rákóczi György, I. Apafi Mihály, Bethlen Miklós, Pápai Páriz Ferenc, Bod Péter és Kazinczy Ferenc.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Miskolczy Ambrus – Varga E. Árpád: Jozefinizmus Tündérországban. Budapest, 2013, melléklet
- ↑ Szabolcs, Molnár: Római fürdő - Feredőgyógy (magyar nyelven). Térj haza, vándor!, 2023. június 17. (Hozzáférés: 2023. június 17.)
- ↑ Szabolcs, Molnár: Algyógyi-vízesés (magyar nyelven). Térj haza, vándor!, 2023. június 24. (Hozzáférés: 2023. június 24.)
Források
[szerkesztés]- Zsakó István: Három erdélyi gyógyfürdő történetének tanulságai [1] PDF
- Sabin Adrian Luca: Repertoriul arheologic al județului Hunedoara. Alba Iulia, 2005 (a római fürdőtelepülés térképével)
Képek
[szerkesztés]-
A római fürdő
-
Szálloda
-
A római út