Угорські руни
Угорські руни | |
Дата створення / заснування | 12 століття |
---|---|
![]() | |
Відомий під іменем | Old Hungarian (Hungarian Runic)[1], runes hongroises (ancien hongrois)[1] і Old Hungarian[1] |
Ґрунтується на | давньотюркське рунічне письмо |
Напрямок письма | справа налівоd[2] |
Діапазон Unicode | U+10C80-10CFF[3][4] |
![]() |
Угорські руни (угор. rovás írás (МФА: /ʁovaːʃ iːʁaːʃ/), дослівно: різьблене письмо) — рунічна писемність, якою користувалися угорці до початку XI століття, коли перший християнський король Стефан I Святий ввів латиницю. Серед угорських рун розрізняють більш архаїчні письмена Карпатського басейну (угор. Kárpát-medencei rovásírás), що використовувалися ще до приходу угорців у Паннонію, і пізніші власне угорські, або угорсько-секейські (угор. székely-magyar rovásírás) письмена.
Самоназва угорських рун походить від угор. слова róni (різьблення, вирізати), яке в свою чергу походить від прото-фіно-угорського кореня ró.
Угорські руни ніяк не пов'язані з німецькими рунами, а походять від давньотюркської рунічної писемності і не були споріднені болгарським рунам. Поширена в сучасній угорській науці теорія говорить, що безпосередніми попередниками угорських рун могли бути степові руни аварів.
Найдавнішим написом на угорсько-секейських рунах може вважатися виявлений в 1999 році в районі села Бодрог в медьє Шомодь напис на фрагменті кістки, походження якої оцінюється як початок X століття н. е. Перший повний запис абеткових знаків угорського рунічного письма було зроблено в 1483 році в чеському Мікулові (Нікольсбург по-німецьки) і містить 46 буквених знаків. У віддалених частинах Трансильванії писемність використовувалася аж до середини XIX століття.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Szekely_Hungarian_Rovas_alphabet_Szekely_magyar_rovas_ABC.svg/1028px-Szekely_Hungarian_Rovas_alphabet_Szekely_magyar_rovas_ABC.svg.png)
Угорськими рунами дубльовані дорожні покажчики при в'їзді у багатьох угорських містах.
- ↑ а б в https://www.unicode.org/iso15924/iso15924-codes.html
- ↑ http://www.unicode.org/versions/Unicode13.0.0/ch08.pdf
- ↑ https://www.unicode.org/charts/PDF/U10C80.pdf
- ↑ https://www.unicode.org/versions/Unicode13.0.0/ch08.pdf