Ватинска култура
Ватинска култура | |||
---|---|---|---|
Географија | |||
Регија | средња Европа, Балкан | ||
Земља | Србија, Румунија, Хрватска, Бугарска, Босна и Херцеговина | ||
Главни локалитет | Ватин | ||
Друштво | |||
Друштвено уређење | ловачкосточарска племенска заједница | ||
Период | |||
Историјско доба | бронзано доба | ||
Настанак | 1600. п. н. е. | ||
Престанак | 1300. п. н. е. | ||
Претходници и наследници | |||
Претходиле су: | Наследиле су: | ||
← Култура инкрустоване керамике | Белегишка култура → | ||
Портал Археологија |
Овај чланак је део серије о историји Србије и Војводине |
Ватинска култура је култура раног бронзаног доба распрострањена у Банату, Срему и јужној Бачкој, као и у централној Србији.
Ватинска култура је у раној фази била у контакту са Минојском и Микенском културом, те је организација њеног друштва и занатства под њиховим утицајем.
Налазишта
[уреди | уреди извор]Главна археолошка налазишта су:
Значајне су и градине (Феудвар).
Фазе
[уреди | уреди извор]Милутин Гарашанин је Ватинску културу поделио на три фазе:
I фаза | Панчевачко омољичка фаза | рано и почетак средњег бронзаног доба |
II фаза | Ватинско вршачка фаза | средње бронзано доба |
III фаза | Белегиш - Иланџа | крај средњег и почетак позног бронзаног доба |
Насеља
[уреди | уреди извор]Насеља су подизана на обалама река и брежуљцима. Грађене су полуземунице и надземне куће са темељима од камена и дрвеним надземним конструкцијама.
Сахрањивање
[уреди | уреди извор]Примењивала се кремација. Покојници су спаљивани са одећом и накитом. Остаци су полагани у урне.
Керамика
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/Vr%C5%A1ac_museum_artefacts_001%2C_Vatin_culture_%28Bronze_Age%29.jpg/220px-Vr%C5%A1ac_museum_artefacts_001%2C_Vatin_culture_%28Bronze_Age%29.jpg)
Основни керамички облик је оштро профилисани пехар са једном или две дршке које надвисују обод. Дршке су полумесечасто профилисане (анса луната) или имају рожасте украсе (анса корнута).
Остали облици:
- трбушасте амфоре са ниским вратом и поклопцем
- двојни судови
- плитке посуде
- зооморфне вазе
Керамика је украшавана канеловањем, урезивањем геометријских мотива – попут снопова линија, кружића, волута, спирала – који су распоређени у хоризонталне траке. Правилност орнаментике као и употреба неке врсте шестара је додирна тачка са минојском и микенском културом.
Метални предмети
[уреди | уреди извор]- пљоснате секире са продуженим цевастим делом за дршку
- троугаони бодежи
- украсне игле
- наруквице
- прстење
- привесци
- дугмад
За накит су користили и злато.
Види још
[уреди | уреди извор]Литература
[уреди | уреди извор]- Праисторија југословенских земаља, Бронзано доба, Сарајево, 1983.