Тихорецк
Тихорецк Тихорецк | |
---|---|
![]() Главни градски грб | |
Административни подаци | |
Држава | ![]() |
Федерални округ | Јужни ФО |
Покрајина | ![]() |
Рејон | Тихоречки рејон |
Основан | 1874. |
Статус града | 1926. |
Становништво | |
Становништво | |
— 2017. | 58.982 |
— густина | 1.281,66 ст./km2 |
Географске карактеристике | |
Координате | 45° 51′ 17″ С; 40° 07′ 31″ И / 45.854722° С; 40.125278° И |
Временска зона | UTC+3 |
Апс. висина | 80 m |
Површина | 46,02 km2 |
Остали подаци | |
Поштански број | 352120−352159 |
Позивни број | (+7) 86196 |
ОКАТО код | 03 429 |
ОКТМО код | 03 654 101 001 |
Веб-сајт | |
http://admin-tih.ru/ |
Тихорецк (рус. Тихорецк) град је и значајан регионални центар на југозападу европског дела Руске Федерације. Налази се на североистоку Краснодарске покрајине и административно припада њеном Тихоречком рејону чији је уједно и административни центар.
Према подацима националне статистичке службе РФ за 2017, град Тихорецк је имао 58.982 становника и био је дванаести по величини град у Покрајини.
Географија
[уреди | уреди извор]Тихорецк се налази у североисточном делу Краснодарске покрајине на неких 150 km североисточно од Краснодара и на око 165 km југоисточно од Ростова на Дону. Површина градске територије је 4.602 хектара. Град лежи у низијском подручју Кубањско-приазовске низије, недалеко од десне обале реке Челбас, на надморској висини од око 80 m.
Тихорецк је и важно саобраћајно чвориште. У граду се укрштају железничке пруге на линијама Ростов на Дону−Махачкала и Краснодар−Волгоград. Гроз град пролази и траса националног аутопута Р217 „Кавказ” који спаја Ростов на Дону са Бакуом у Азербејџану.
Клима
[уреди | уреди извор]Клима Тихорецк | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показатељ \ Месец | Јан. | Феб. | Мар. | Апр. | Мај | Јун | Јул | Авг. | Сеп. | Окт. | Нов. | Дец. | Год. |
Апсолутни максимум, °C (°F) | 15,7 (60,3) |
21,8 (71,2) |
28,9 (84) |
33,8 (92,8) |
35,7 (96,3) |
38,2 (100,8) |
39,4 (102,9) |
39,7 (103,5) |
40,2 (104,4) |
35,0 (95) |
25,7 (78,3) |
20,7 (69,3) |
40,2 (104,4) |
Максимум, °C (°F) | 1,8 (35,2) |
3,2 (37,8) |
9,0 (48,2) |
17,0 (62,6) |
22,8 (73) |
26,8 (80,2) |
30,1 (86,2) |
29,6 (85,3) |
24,1 (75,4) |
16,8 (62,2) |
8,8 (47,8) |
4,0 (39,2) |
16,2 (61,2) |
Просек, °C (°F) | −1,5 (29,3) |
−0,8 (30,6) |
4,5 (40,1) |
11,6 (52,9) |
17,2 (63) |
21,1 (70) |
24,1 (75,4) |
23,4 (74,1) |
18,2 (64,8) |
11,8 (53,2) |
5,0 (41) |
0,9 (33,6) |
11,3 (52,3) |
Минимум, °C (°F) | −4,7 (23,5) |
−4,8 (23,4) |
0,0 (32) |
6,2 (43,2) |
11,5 (52,7) |
15,4 (59,7) |
18,1 (64,6) |
17,3 (63,1) |
12,2 (54) |
6,7 (44,1) |
1,2 (34,2) |
−2,3 (27,9) |
6,4 (43,5) |
Апсолутни минимум, °C (°F) | −30,6 (−23,1) |
−26,0 (−14,8) |
−25,4 (−13,7) |
−10,0 (14) |
−0,7 (30,7) |
2,9 (37,2) |
8,8 (47,8) |
7,4 (45,3) |
0,2 (32,4) |
−6,9 (19,6) |
−17,8 (0) |
−22,3 (−8,1) |
−30,6 (−23,1) |
Извор: Тихорецк погода - meteolabs.ru |
Историја
[уреди | уреди извор]Савремено градско насеље развило се из маленог насеља основаног око новосаграђене железничке станице Тихорецкаја званично отворене 17. маја 1874. године.
Почетком јуна 1924. Тихорецка станица постаје административним средиштем новооснованог Тихоречког рејона, а две године касније станица и оближње насеље спојени су у јединствено насеље које добија статус званичног града.
У августу 1961. Тихорецк добија статус града покрајинске субординације, а од децембра 2008. део је Тихоречког рејона у ком егзистирао као једина градска општина.[1]
Демографија
[уреди | уреди извор]Према подацима са пописа становништва 2010. у граду је живело 61.823 становника, док је према проценама за 2017. било 58.982 становника.[2] По броју становника Тхорецк се налази на 12. месту у Покрајини.
1897. | 1939. | 1959. | 1970. | 1979. | 1989. | 2002. | 2010. | 2017. |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
5.100 | 37.000 | 49.658 | 60.141 | 63.842 | 67.105[3] | 65.005[4] | 61.823[5] | 58.982 |
Према подацима из 2017. Јејск се налазио на 280. месту међу 1.112 званичних градова Руске Федерације. Према подацима са пописа 2010. основу популације чинили су етнички Руси са уделом од око 95%, а најбројније мањинске заједнице били су Јермени са 1,56% и Украјинци (1,43%).
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Закон Краснодарского края № 1356-КЗ «О преобразовании муниципального образования город Тихорецк»”. 29. децембар 2007. Приступљено 17. 12. 2017.[мртва веза]
- ^ „Численность населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2017 года”. Архивирано из оригинала 31. 07. 2017. г. Приступљено 17. 12. 2017.
- ^ „Всесоюзная перепись населения 1989 г. Численность наличного населения союзных и автономных республик, автономных областей и округов, краёв, областей, районов, городских поселений и сёл-райцентров.”. Всесоюзная перепись населения 1989 года (на језику: руски). Demoscope Weekly. 1989. Приступљено 4. 9. 2012.
- ^ Федеральная служба государственной статистики (21. 5. 2004). „Численность населения России, субъектов Российской Федерации в составе федеральных округов, районов, городских поселений, сельских населённых пунктов – районных центров и сельских населённых пунктов с населением 3 тысячи и более человек”. Всероссийская перепись населения 2002 года (на језику: руски). Федерални завод за статистику. Приступљено 4. 9. 2012.
- ^ Федеральная служба государственной статистики (Федерални завод за статистику) (2011). „Всероссийская перепись населения 2010 года. Том 1 (Национални попис становништва 2010, 1. свезак)”. Всероссийская перепись населения 2010 года (Национални попис становништва 2010) (на језику: руски). Федерални завод за статистику. Приступљено 4. 9. 2012.