Привреда Србије
Привреда Србије | |
---|---|
Валута | динар |
Фискална година | календарска година |
Чланство у организацијама | ЦЕФТА, ЦЕС, МШ |
Статистика | |
БДП (номинална) | 81,873 милијарди (номинално 2024п)[1] |
БДП раст | 2.8% (2023п) 4.6% (2024п) |
БДП по становнику | 27.985 односно 12.385 номинално (2024) |
БДП по сектору | пољопривреда (16,0%), индустрија (28,1%), услуге (56%) (2017 [2]) |
Инфлација (ИПЦ) | 1.9% (2021) |
Становништво испод линије сиромаштва | 23.2% (2019) |
Џини индекс | 33.3 (2019) |
Радна снага | 3,167,119 ([3]) (2020) |
Радна снага по занимањима | пољопривреда: 6,0% индустрија: 26,1% услуге: 67,9% (2017) ([4]) |
Главне индустрије | фармацеутска производња, пољопривредна механизација, електрична и комуникациона опрема, папирна и транспортна индустрија, прехрамбена индустрија. |
Размена | |
Извоз | $25,5 милијарди (2019)[2] |
Извозна добра | моторна возила ($2,42 милијарди), електричне машине ($2.033 милијарди), не-гвоздени метали ($2.005 милијарди), гума и пластични производи ($1.670 милијарди), хемикалије и хемијски производи ($1.193 милијарди) |
Главни извозни партнери | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Увоз | $25,8 милијарди (2018) |
Увозна добра | хемикалије и хемијски производи ($2.408мил), машине ($2.100мил), петролеј и природни гас ($1.977мил), моторна возила ($1.818мил), сиров метал ($1.740мил), |
Главни увозни партнери | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
СДИ stock | €2,3 милијарде (2020) |
Бруто спољни дуг | $26,5 милијарди (Јул 2020) |
Јавне финансије | |
Приходи | $17, 69 милијарди (2017п) |
Расходи | $17,6 милијарди (2017) |
Кредитни рејтинг | 68 |
Резерве | $12,8 милијарди (новембар 2020) |
Све вредности, ако није другачије назначено, изражене су у америчким доларима |
Привреда Србије прати модел слободног тржишта. Највећа област привреде Републике Србије је област услуга/терцијални сектор, који обухвата укупно 67,9% БДП. Потом следи индустријска област (26,1% БДП) и пољопривредна област (6,0% БДП). Крајем 80-их година, на почетку привредне транзиције из планске привреде у тржишну, Србија је имала повољну позицију у односу на регион. Та позиција је изгубљена због привредних санкција од 1992. до 1995. године (које су, између осталог, резултовале и у обарању рекорда хиперинфлације), као и због НАТО бомбардовања 1999. године.
Најјача област српске привреде су енергетика, аутомобилска индустрија, машине, рударство и пољопривреда. Најбитнији индустријски извоз чине аутомобили, сировине метала, намештај, храна, машине, хемикалије, шећер, гума, одећа, фармацеутски производи. Трговина игра главну улогу у српској привредној производњи. Главни трговински сарадници су Немачка, Италија, Русија, Кина и суседне балканске земље.
Београд је главни град и привредно срце Србије и дом већине највећих српских и међународних компанија које послују у земљи, као и Народне банке Србије и Београдске берзе. Нови Сад је други по величини град и најважније привредно чвориште после Београда.
Након доласка Војислава Коштунице на власт 2000. године, држава Србија уводи нове законе за лакшу приватизацију привреде, и од тада следи експоненцијални економски раст базиран на продаји компанија, са највећим растом између 2006. и 2008. Номинални БДП по глави становника је скочио са $1,160 у 2000. години на $6,158 у 2011. години. Процењује се да је номинални БДП Србије у 2010. години износио $43,6 милијарди. БДП ППП за 2010. износи $80,6 милијарди, односно $10,897 по глави становника. У 2010. години, Србија је имала готово највећи економски раст од свих земаља у региону, који је износи 1,9% (реални раст). Тренутни велики економски проблеми Србије су висока стопа незапослености (11,9%, подаци из септембра 2018) као и високи спољнотрговински дефицит, ($6,9 милијарди). Трговински дефицит се драстично смањио у односу на 2008. годину када је достигао готово $12 милијарди. Такође, покривеност увоза извозом је умногоме повећана са 32% 2004. година на чак 58,5% 2010.
Последњих година, Србија је била сведок инвестиција великих страних фирми. Просечан реални раст у последњих 10 година је 4,45%. Србија има релативно мали удео државне администрације у односу на остале земље Европе као део БДП: свега 20,6%. Приватна потрошња износи 74,3% БДП а инвестиције 28,6%.
Током светске финансијске кризе 2008. и 2009. године, влада председника Владе Мирка Цветковића повукла је низ потеза за које неки аналитичари тврде да су спасили земљу и банкарски систем од економског краха. На пример, повећана је државна гаранција за све улоге у банкама на 50.000 евра, чиме је обухваћено преко деведесет одсто свих улога. Економски аналитичари сматрају да је то једна од мера које су сачувале српски банкарски систем, а банке су саопштиле да је тренд повлачења улога заустављен и да је од почетка 2009. године приметан раст штедних улога.
Економски подаци и индикатори
[уреди | уреди извор]Економски подаци и индикатори 2000,2023
Гпдина | БДП (номинални у милјардама EUR) | БДП по глави становника (номинални у милјардама EUR) | БДП по глави становника ПКМ (ПКМ у USD) | БДП раст (реални у %) | Укупне инвестиције (у % БДП) | Стране директне инвестиције (милјарде USD) | Стране директне инвестиције (милјарде EUR) | Инфлација (у %) | Девизни курс (за 1 EUR) | Незапосленост (у %) | Стопа запослености (у %) | Запослени регистровани(особе) | Радна снага (у људима) | Девизне резерве(Централна Банка (милјарде EUR)) | Девизне резерве( Комерцијалне Банке (милјарде EUR)) | Девизне резерве (Укупно (милјарде EUR) ) | Златне резерве (Укупно (Т Злато) ) | Робна размена рзвоз (Извоз ((милјарде USD)) | Робна размена увоз (Увоз((милјарде USD)) | Робна размена баланс (((милјарде USD)) | Робна размена (Увоз/Извоз (%)) | Јавни дуг (% БДП) | Минимална плата (у EUR) | Медијална плата (50% запослених) (у EUR) | Просечна плата (у EUR) | Просечна нето плата (у EUR) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
2000 | €28.502 | €2.650 | $6.313.275 | 7.759% | 10.720% | $54 | 70.000% | 61.51 | 12.100% | 32.3% | 3569895 | €0.55 | €0.39 | €0.95 | 1,558 | 5,614 | -1,772 | 46.8% | 201.2% | €101 | ||||||
2001 | €14.584 | €2.840 | $6.789.478 | 4.993% | 19.350% | $501 | 80.744% | 65.5 | 12.200% | 41.4% | 3550875 | €0.61 | €0.51 | €0.98 | 49.8% | 36.9% | €102 | |||||||||
2002 | €18,165 | €3.020 | $7.389.302 | 7.116% | 21.367% | $546 | 8.868% | 78.89 | 14.470% | 43.5% | 3535725 | €2.19 | €0.68 | €2.86 | 2,074 | 5,614 | -3,540 | 36.9% | 68.3% | €92 | €152 | |||||
2003 | €19.882 | €3.160 | $7.888.299 | 4.415% | 22.311% | $1,511 | 2.901% | 79.23 | 16.000% | 43.5% | 3522846 | €2.36 | €0.69 | €3.20 | 34.5% | 55.6% | €105 | €177 | ||||||||
2004 | €20.995 | €3.460 | $8.853.456 | 9.047% | 30.104% | $1,077 | 10.602% | 78.89 | 19.530% | 43.6% | 3497569 | €3.10 | €0.59 | €3.70 | 3,523 | 10,755 | -7,232 | 32.8% | 52.6% | €124 | €194 | |||||
2005 | €22.253 | €3.660 | $10.088.561 | 10.154% | 22.541% | $1,579 | 16.253% | 79.00 | 21.830% | 43.8% | 3369669 | €3.23 | €0.62 | €3.80 | 33.2% | 51.6% | €126 | €210 | ||||||||
2006 | €25.930 | €3.860 | $10.974.129 | 5.108% | 21.762% | $5,663 | 10.732% | 88.60 | 21.560% | 43.8% | 3211965 | €9.02 | €0.52 | €9.54 | 6,431 | 13,174 | -6,743 | 48.8% | 52.6% | €145 | €258 | |||||
2007 | €31.557 | €4.130 | $12.045.218 | 6.440% | 25.070% | $4,389 | 6.002% | 95.89 | 18.800% | 47.5% | 3204276 | €8.16 | €0.52 | €9.08 | 45.1% | 35.9% | €188 | €347 | ||||||||
2008 | €35.712 | €4.380 | $13.025.828 | 5.656% | 26.522% | $3,407 | 12.411% | 105.50 | 14.400% | 48.8% | 3229170 | €10.60 | €0.92 | €12.03 | 10,974 | 24,332 | -13,358 | 59.5% | 28.3% | €233 | €401 | |||||
2009 | €32.486 | €4.280 | $12.802.431 | -2.732% | 18.737% | $2,729 | 8.117% | 104.64 | 16.900% | 48.8% | 3074965 | €10.00 | €1.42 | €11.69 | 59.3% | 32.8% | €220 | €338 | ||||||||
2010 | €31.545 | €4.330 | $13.103.603 | 0.731% | 18.380% | $1,549 | 6.143% | 105.50 | 20.000% | 46.5% | 1350354 | 2931478 | €12.06 | €1.68 | €12.87 | 9,794 | 16,471 | -6,677 | 59.7% | 41.8% | €203 | €330 | €468 | |||
2011 | €35.431 | €4.450 | $13.751.806 | 2.036% | 19.217% | $3,018 | 11.137% | 113.72 | 23.600% | 44.3% | 2883187 | €10.91 | €0.80 | €11.97 | 11,780 | 19,862 | -8,082 | 71.1% | 45.4% | €234 | €372 | €521 | ||||
2012 | €33.679 | €4.440 | $13.938.823 | -0.682% | 17.317% | $2,629 | 7.330% | 114.64 | 24.600% | 43.5% | 2888489 | €11.19 | €0.91 | €12.10 | 11,353 | 19,014 | -7,661 | 71.9% | 56.2% | €236 | €366 | €555 | ||||
2013 | €36.426 | €4.590 | $14.634.218 | 2.893% | 16.715% | $1,518 | 7.694% | 120.96 | 23.000% | 42.8% | 2982216 | €9.91 | €0.91 | €11.64 | 14,614 | 20,543 | -5,929 | 73.4% | 59.6% | €232 | €294 | €388 | €597 | |||
2014 | €35.467 | €4.540 | $14.667.214 | -1.590% | 18.681% | $1,550 | 2.082% | 121.63 | 19.894% | 43.5% | 3175885 | €10.38 | €1.73 | €12.11 | 14,843 | 20,650 | -5,806 | 70.4% | 70.4% | €235 | €380 | €585 | ||||
2015 | €35.740 | €4.640 | $14.932.417 | 1.776% | 18.078% | $2,114 | 1.392% | 123.47 | 18.231% | 44.1% | 1989617 | 3136661 | €10.20 | €1.43 | €11.81 | 13,379 | 18,218 | -4,839 | 78.8% | 74.7% | €236 | €368 | €603 | |||
2016 | €36.779 | €4.820 | $15.856.452 | 3.339% | 19.575% | $2,080 | 1.122% | 118.45 | 15.917% | 44.1% | 2009785 | 3227121 | €9.96 | €1.56 | €11.52 | 14,883 | 19,247 | -4,363 | 77.4% | 71.9% | €230 | €302 | €375 | €627 | ||
2017 | €39.235 | €4.950 | $16.621.467 | 2.101% | 22.655% | $2,867 | 3.131% | 118.19 | 14.051% | 45.8% | 2062588 | 3252029 | €11.26 | €1.11 | €11.76 | 16,992 | 21,946 | -4,954 | 74.3% | 61.5% | €253 | €395 | €638 | |||
2018 | €42.892 | €5.200 | $17.880.955 | 4.495% | 25.104% | $3,984 | €3,496 | 1.960% | 117.59 | 13.273% | 46.5% | 2131079 | 3268748 | €11.88 | €1.63 | €12.92 | 19,227 | 25,883 | -6,657 | 73.4% | 53.8% | €282 | €421 | €678 | ||
2019 | €46.005 | €5.460 | $19.025.432 | 4.249% | 23.173% | $4,605 | €3,815 | 1.850% | 117.45 | 10.909% | 47.7% | 2173135 | 3260591 | €12.55 | €1.81 | €14.36 | 19,630 | 26,730 | -7,101 | 74.3% | 56.7% | €308 | €466 | €700 | ||
2020 | €46.815 | €5.440 | $19.168.069 | -0.980% | 24.414% | $3,638 | €3,039 | 1.575% | 117.20 | 9.457% | 47.8% | 2215475 | 3196753 | €12.88 | €1.90 | €14.78 | 19,501 | 26,233 | -6,733 | 75.5% | 56.9% | €366 | €416 | €511 | €871 | |
2021 | €53.329 | €5.910 | $21.636.819 | 7.389% | 25.643% | $4,433 | €3,863 | 4.085% | 117.22 | 10.093% | 50.0% | 2273591 | 3176077 | €13.90 | €2.55 | €16.45(37.2t Gold) | 37.2 T Gold | 25,563 | 33,797 | -8,234 | 76.4% | 56.5% | €367 | €455 | €635 | €920 |
2022 | €60.030 | €9.012 | $24.084.000 | 2.300% | 27.048% | $4,170 | €4,416 | 15.000% | 117,67 | 9.885% | 50.9% | 2308955 | 3167119 | €14.22 | €3.05 | €17.27(38t Gold) | 38.5 T Gold | 26,120 | 36,332 | -10,212 | 71.9% | 52.1% | €401 | €494 | €727 | €1002 |
2023 | €68.870 | €10.374 | $26.074.158 | 3.000% | 22.335% | $4,489 | €4,122 | 12.361% | 117,54 | 9.076% | 50.7% | 2 360 762 | 3 174 200 | €20.25 | €3.36 | €23.624 | 38.47 T Gold | $25,720 | $34,250 | $-8,530 | 75% | 51.227% | €350 | €561 | €726 | €1005 |
БДП Година 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 БДП (у милијардама $) 8.7 11.5 15.3 19.8 23.8 25.3 29.7 39.9 49.3 42.9 43.6 46.3 48.6 47.1 47.3 Раст БДП-а 4.5% 4,8% 4.2% 2.5% 8.2% 6.0% 5.6% 7.1% 5.6% -4.0% 1.9% 3.0% 5.0% -1% 0.2% БДП по глави становника (USD) 1 160 1 536 2 036 2 640 3 186 3 408 4 009 5 387 6 685 5 808 5 898 6 241 6 540 7 136 7 797 БДП (ППП) по главни становника 5 713 6 177 6 512 6 857 7 638 8 357 9 141 10 071 10 821 10 635 10 897 11 365 12 122 13 004 13 954 Извор података: IMF[5]
Раст индустријске производње Година 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Рударство 8,1 -12,8 1,6 0,8 -0,7 2,1 3,5 -0,6 3,6 -3,8 5,8 Производња 14,5 0,7 2,7 -4,6 9,6 -0,7 5,4 4,3 0,8 -16,1 4,0 Струја, вода, гас 2,1 1,2 -1,7 2,3 0,1 6,6 2,2 2,8 1,8 0,8 -4,4 Индустријски просек 11,4 0,1 1,8 -3,0 7,1 0,8 4,7 3,7 1,1 -12,6 2,5 Извор: Републички завод за развој[6] Извор: Републички завод за статистику[7]
Јавне финансије
[уреди | уреди извор]Министарство финансија Републике Србије надлежно је за надгледање државног буџета, јавних прихода и расхода, као и јавног дуга државе. Јавни дуг Србије се у односу на БДП смањио за 144,6% у периоду од 2000. до 2008. године, међутим исти се повећао због светске економске кризе 2008. и 2009. године.
Јавни дуг Година 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 (март) Дуг (милијарде EUR) 14,17 13,43 11,53 11,02 9,68 10,28 9,35 8,88 8,78 9,85 12,16 12,67 Дуг (проценат БДП) 169.9% 102.2% 69.5% 64.3% 53.3% 50.2% 36.2% 29.4% 25.3% 31.3% 41.4% 39.7% Извор: „Министарство финансија Републике Србије” (PDF). Архивирано из оригинала (PDF) 06. 03. 2012. г.
Народна Банка Србије је централна банка и као таква је надлежна за стабилност цена, политику вредности валуте, контролисањем девизних резерви, и надгледањем финансијског система земље.
Девизне резерве Србије су се нагомилале у периоду од 2000. до 2007. године када су достигле врхунац од $16,07 милијарди. Тада Народна Банка одлучује да смањи девизне резерве да би се ублажиле превелике осцилације домаће валуте током економске кризе. Оне сада износе $13,45 милијарди
Девизне резерве Година 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Резерве код Народне банке (милијарда $) 0.52 1,17 2,28 3,55 4,24 5,84 11,89 14,22 11,48 Резерве код домаћих банака (милијарда $) 0,37 0,64 0,78 0,89 0,91 0,70 10,75 1,85 1,37 Укупно (милијарда $) 0,89 1,81 3,06 4,44 5,15 6,54 12,64 16,07 12,85 Извор: National Bank of Serbia
Девизне резерве (износ у милионима евра) Година 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Резерве Народне банке Србије 8.162 10.602 10.002 12.058 10.915 11.189 9.907 10.378 10.205 Резерве банака 920 1.425 1.684 809 1.057 913 1.735 1.435 1.557 Укупно 9.082 12.027 11.686 12.867 11.972 12.102 11.642 11.813 11.762 Извор: „Народна банка Србије (страна 17)” (PDF). Архивирано из оригинала (PDF) 03. 09. 2017. г.
Робна размена
[уреди | уреди извор]Србија је потписница споразума о слободној трговини са ЕУ што омогућава српским произвођачима да извезу на просторе ЕУ без царина и других надокнада.[8] За неке производе (јунетина, шећер, и вино) одређена дозвољена количина (квота) увоза на годишњем нивоу. ЕУ је најзначајнији спољнотрговински партнер Србије.
Србија је такође потписница CEFTA што јој омогућава извоз у земље региона без царине. Србија сваке године остварује спољнотрговински суфицит са осталим земљама чланицама ЦЕФТА. Поред ова два, Србија је потписала и споразуме о слободној трговини са земљама ЕФТА, као и са земљама Заједнице Независних Држава, што је ставља у уникатну позицију бесцаринског приступа два главна тржишта у Европи.
Спољна трговина | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Година | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
Извози (милијарде $): | 1,558 | 1,721 | 2,075 | 2,477 | 3,523 | 4,553 | 6,428 | 8,825 | 10,973 | 8,344 | 9,794 |
Увози (милијарде $): | 3,330 | 4,261 | 5,614 | 7,333 | 10,753 | 10,575 | 13,172 | 18,554 | 22,875 | 16,056 | 16,734 |
Спољнотрговински биланс (милијарде $): | -1,772 | -2,540 | -3,539 | -4,856 | -7,230 | -6,022 | -6,744 | -9,729 | -11,902 | -7,712 | -6,939 |
Покривеност увоза извозом (%): | 46,8 | 40,4 | 37,0 | 33,8 | 32,8 | 41,1 | 48,8 | 47,6 | 48,0 | 52,0 | 58,5 |
Извор: Републички завод за статистику2000-2009 data, 2010 data[мртва веза] |
Највећи партнери Србије у 2010.
[уреди | уреди извор]Пет највећих извозних партнера Србије у 2010.:
Пет највише извезених производа у 2010.:
Пет највише увезених производа у Србију у 2010.
- Нафта ($1.496bn)
- Природни гас ($0.948bn)
- Метали ($0.667bn)
- Електричне машине ($0.643bn)
- Гвожђе и челик ($0.583bn)[9]
Извоз и узвоз робе по земљама, 2013–2015.
[уреди | уреди извор]- |
|
|
Стране директне инвестиције
[уреди | уреди извор]
Земље које су највише инвестирале у Србију: |
Србија прихвата стране директне инвестиције (ФДИ) и довођење што већег броја страних фирми са великим капиталом за улагање је приоритет Владе Републике Србије. Стога је Влада одлучила да привуче стране инвеститоре великим финансијским и пореским олакшицама[11]. Србија је и чак у комунистичком периоду била укључена у међународној трговини, а стране фирме су је користиле да би пласирале производе на тржиште несврстаних земаља.
Према скоријем истраживању Привредне Коморе Немачке, Србија је на првом месту за улагање у Југоисточној Европи. Исто истраживање показује да је 97% страних фирми врло задовољно условима пословања.[12]
Стране директне инвестиције у Србију Година 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Износ инвестиција у кешу (милијарде $) 0,05 0,17 0,50 1,38 0,98 1,61 4,47 3,56 3,36 2,40 n/a Укупан износ инвестиција (милијарде $) 0,05 0,16 0,55 1,41 1,03 2,09 5,12 3,98 2,99 1,92 n/a Укупан износ по глави становника ($) 5 15 51 133 98 199 499 381 n/a n/a n/a Cash investments Извор: Serbia Investment and Export Promotion Agency, Извор: „Конференција УН”. Архивирано из оригинала 05. 04. 2011. г.
Инвестиције по сектору (2005−2009):- Финансије ($5.29bn)
- Производња ($3.16bn)
- Транспорт и Телекомуникације ($2.68bn)
- Некретнине ($2.06bn)
- Трговина ($1.82bn)[13]
Привредна рачуница
[уреди | уреди извор]- Државни буџет (2009)
- Приходи: 1146,5 милијарде RSD
- Расходи: 1267,9 милијарде RSD
Извор: „Министарство Финансија Републике Србије” (PDF). Архивирано на сајту Wayback Machine (6. март 2012)
- Просечна плата (фебруар 2011)
- Бруто: RSD 49394[14], US$ 678.01[15], € 482.92[16]
- Нето (после пореза и ПИО): RSD 35538[15], US$ 487.81[15], € 347.45[17]
Извор: Завод за Статистику Републике Србије, курс рачунат на дан 31. јануара 2011. године.
- Запосленост по сектору (Октобар 2008)
- Терцијални: 48.7%
- Секундарни: 27.2%
- Примарни: 24.1%
- Укупан број радно способног становништва: 3.26 Million
- Стопа незапослености: 19,2% (March 2011)[18]
- Спољни дуг (November 2008)
- Јавни сектор: $8,49 милијарде
- Приватни сектор: $19,50 милијарди
- Укупно: $27,99 милијарди
Извор: Народна Банка Србије
Средство плаћања
[уреди | уреди извор]Званично делујуће средство плаћања у Србији је српски динар. Међутим од доласка међународних снага на Косову и Метохији и ступања на снагу евра, у јужној српској покрајини користи се и евро као средство плаћања. На трговинском разини, купопродаја се врши и у еврима, швајцарским францима, и америчким доларима, највише у области банкарства и пољопривреди.
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Download World Economic Outlook database: April 2022”. IMF.org. International Monetary Fund. Приступљено 19. 4. 2022.
- ^ http://publikacije.stat.gov.rs/G2019/pdfE/G20191198.pdf
- ^ https://publikacije.stat.gov.rs/G2020/Pdf/G202017013.pdf
- ^ „World Bank Group - International Development, Poverty, & Sustainability”. World Bank (на језику: енглески). Приступљено 26. 01. 2023.
- ^ „Report for Selected Countries and Subjects”. IMF. 1. 4. 2010. Архивирано из оригинала 24. 5. 2020. г. Приступљено 5. 1. 2023.
- ^ „Основни економски индикатори”. Републички завод за развој. Архивирано из оригинала 5. 5. 2010. г. Приступљено 6. 1. 2023.
- ^ „Industrial production indices by sectors”. Републички завод за статистику. Архивирано из оригинала 13. 11. 2010. г. Приступљено 6. 1. 2023.
- ^ „Liberalized Trade”. Архивирано из оригинала 05. 08. 2012. г. Приступљено 24. 4. 2013.
- ^ а б в г [1][мртва веза], Приступљено 24. 4. 2013.
- ^ а б „Архивирана копија” (PDF). Архивирано из оригинала (PDF) 05. 03. 2016. г. Приступљено 07. 04. 2011.
- ^ „SIEPA: Investment incentives”. Архивирано из оригинала 05. 08. 2012. г. Приступљено 07. 04. 2011.
- ^ „Serbia ranked first in investors' poll”. Архивирано из оригинала 20. 02. 2012. г. Приступљено 07. 04. 2011.
- ^ https://archive.today/20120805163950/www.siepa.gov.rs/site/en/home/1/investing_in_serbia/strong_fdi_figures/]. Приступљено 24. 4. 2013. Недостаје или је празан параметар
|title=
(помоћ) - ^ а б в „Завод за Статистику Републике Србије”. Приступљено 24. 4. 2013.
- ^ http://webrzs.stat.gov.rs/WebSite/public/PublicationView.aspx?pKey=41&pLevel=1&pubType=2&pubKey=460= Завод за Статистику Републике Србије], Приступљено 24. 4. 2013.
- ^ „Завод за Статистику Републике Србије”. Приступљено 24. 4. 2013.[мртва веза]
- ^ http://webrzs.stat.gov.rs/axd/en/index1.php?SifraVesti=467&Link=[мртва веза]