Дзвінкий ретрофлексний фрикативний
Перейти до навігації
Перейти до пошуку
Дзвінкий ретрофлексний фрикативний | |||
---|---|---|---|
ʐ | |||
Номер МФА | 137 | ||
Кодування | |||
HTML (десяткове) | ʐ | ||
Юнікод (hex) | U+0290 | ||
X-SAMPA | z` | ||
Кіршенбаум | z. | ||
Брайль[en] | ![]() ![]() | ||
|
Дзвінкий ретрофлексний фрикативний — приголосний звук, що існує в деяких мовах. У Міжнародному фонетичному алфавіті записується як ⟨ʐ⟩. Твердий шиплячий приголосний, фрикатив. В українській мові цей звук передається на письмі літерою ж. Найтвердіший у ряду шиплячих африкатів /ʑ/—/ʒ/—/ʐ/[1].
Деякі науковці для позначення цього звуку використовують символ дзвінкого заясенного фрикатива — /ʒ/[1]. В таких випадках, власне глухий заясенний фрикатив записують як /ʒʲ/.
- Дзвінкий ретрофлексний фрикатив (англ. Voiced retroflex sibilant fricative)
- Дзвінкий ретрофлексний фрикатив-сибілянт (англ. Voiced retroflex sibilant fricative)
- Дзвінкий ретрофлексний фрикативний
Властивості дзвінкого ретрофлексного фрикативного:
- Тип фонації — дзвінка, тобто голосові зв'язки вібрують від час вимови.
- Спосіб творення — фрикативний, тобто один артикулятор наближається до іншого, утворюючи вузьку щілину, що спричиняє турбулентність.
- Спосіб творення — сибілянтний фрикативний, тобто повітря скеровується по жолобку на спинці язика за місцем творення на гострий кінець зубів, що спричиняє високочастотну турбулентність.
- Місце творення — ретрофлексне, що прототипічно означає, що кінчик язика загинається вгору до твердого піднебіння.
- Це ротовий приголосний, тобто повітря виходить крізь рот.
- Це центральний приголосний, тобто повітря проходить над центральною частиною язика, а не по боках.
- Механізм передачі повітря — егресивний легеневий, тобто під час артикуляції повітря виштовхується крізь голосовий тракт з легенів, а не з гортані, чи з рота.
Мова | Слово | МФА | Значення | Примітки | |
---|---|---|---|---|---|
абхазька | абжа | [ˈabʐa] | половина | Див. абхазька фонетика | |
адигейська | жъы | [ʐ̻ə] | старий | ||
в'єтнамська (півд.) | rô | [ʐow] | діамант | Див. в'єтнамська фонетика | |
італійська (діал.)[2] | caso | [ˈkäːʐo] | випадок | У стандартній мові — [z]. Див. італійська фонетика | |
китайська | 肉 / ròu | [ʐoʊ̯˥˩] | м'ясо | Інколи вимовляється як [ɻ]. Див. китайська фонетика | |
нижньолужицька[3][4] | Łužyca | [ˈwuʐɨt͡sa] | Лужиця | У верхньолужицькій — [ʒ]. | |
польська[5] | żona | [ˈʐ̻ɔn̪ä] | дружина | Див. польська фонетика | |
російська[5] | жена | [ʐɨ̞ˈna] | дружина | Див. російська фонетика | |
сербська | жут | [ʐûːt̪] | жовтий | Див. сербська фонетика | |
словацька[6] | žaba | [ˈʐäbä] | жаба | ||
українська | жаба | [ˈʐɑbɐ] | — | Див. українська фонетика |
- ↑ а б Wells (2014:98-9)
- ↑ Canepari, (1992), с. 73.
- ↑ Šewc-Schuster (1984:40–41)
- ↑ Zygis (2003:180–181, 190–191)
- ↑ а б Hamann (2004:65)
- ↑ Hanulíková & Hamann (2010:374)
- Canepari, Luciano (1992), Il MªPi – Manuale di pronuncia italiana [Handbook of Italian Pronunciation] (Italian) , Bologna: Zanichelli, ISBN 88-08-24624-8
- Hamann, Silke (2004), Retroflex fricatives in Slavic languages (PDF), Journal of the International Phonetic Association, 34 (1): 53—67, doi:10.1017/S0025100304001604, архів оригіналу (PDF) за 14 квітня 2015, процитовано 14 квітня 2016
- Hanulíková, Adriana; Hamann, Silke (2010), Slovak (PDF), Journal of the International Phonetic Association, 40 (3): 373—378, doi:10.1017/S0025100310000162, архів оригіналу (PDF) за 16 грудня 2019, процитовано 14 червня 2022
- Lunsford, Wayne A. (2001), An overview of linguistic structures in Torwali, a language of Northern Pakistan (PDF), M.A. thesis, University of Texas at Arlington, архів оригіналу (PDF) за 25 лютого 2021, процитовано 14 квітня 2016
- Merrill, Elizabeth (2008), Tilquiapan Zapotec (PDF), Journal of the International Phonetic Association, 38 (1): 107—114, doi:10.1017/S0025100308003344, архів оригіналу (PDF) за 16 грудня 2019, процитовано 14 квітня 2016
- Sadowsky, Scott; Painequeo, Héctor; Salamanca, Gastón; Avelino, Heriberto (2013), Mapudungun, Journal of the International Phonetic Association, 43 (1): 87—96, doi:10.1017/S0025100312000369, архів оригіналу за 6 листопада 2018, процитовано 14 квітня 2016
- Šewc-Schuster, Hinc (1984), Gramatika hornjo-serbskeje rěče, Budyšin: Ludowe nakładnistwo Domowina
- Zygis, Marzena (2003), Phonetic and Phonological Aspects of Slavic Sibilant Fricatives (PDF), ZAS Papers in Linguistics, 3: 175—213, архів оригіналу (PDF) за 11 жовтня 2017, процитовано 14 квітня 2016
- Wells, J. C. Sounds Interesting: Observations on English and General Phonetics. — Cambridge : Cambridge University Press, 2014. — 217 с. — ISBN 978-1107074705.