Америка
![]() | |
Површина | 42.549.000 km2 (16.428.000 sq mi) |
---|---|
Државе | 35 |
Језици | Шпански, енглески, португалски, француски, хаићански креолски, кечуански, гварански, ајмарски, наватл, холандски и многи други |
Временске зоне | UTC−10:00 до UTC |
Највећи градови | Највећа градска подручја Највећи градови Списак
|
Америке[1][2][3] су земље западне хемисфере или Новог света[1] које се састоје од континената Северна Америка и Јужна Америка са свим придруженим острвима и регијама.[4][5][6] Америке покривају 8,3% укупне површине Земље (28,4% копна) и садрже 14,2% светског становништва. Израз је релативно нов и представља нешто јаснију алтернативу изразу Америка, који може означавати и целу копнену масу или Сједињене Америчке Државе. Оригинални израз се користио за оно што се понекад сматра једним континентом или суперконтинентом, при чему Америке представљају скупни израз за копнену масу и поједине регију у њему. Када се користи за копнену масу, израз који одговара Америци или Америкама су Евроазија, која се састоји од Европе и Азије, односно Африка-Евроазија, која означава Евроазију и Африку.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f3/N%26SAmerica-pol.jpg/220px-N%26SAmerica-pol.jpg)
Заједно са повезаним острвима, Америка покрива 8% укупне површине Земље и 28,4% њене копнене површине. У топографији доминирају амерички Кордиљери, дугачак ланац планина који се протеже дуж западне обале. Равном источном страном Америке доминирају велики речни сливови, попут Амазона, басена реке Сен Лорен-Великих језера, Мисисипија и Ла Плате. Будући да се Америка простире на 14.000 km (8.700 mi) од севера до југа, клима и екологија увелико варирају, од арктичке тундре Северне Канаде, Гренланда и Аљаске, до тропских кишних шума у Централној Америци и Јужној Америци.
Људи су први пут населили Америку из Азије пре између 42.000 и 17.000 година. Друга миграција народа који су говорили на-дене језике уследила је касније из Азије. Каснија миграција Инуита у неоарктик око 3500. године пре нове ере комплетирала је оно што се генерално сматра насељавањем домородачких народа Америке.
Прво познато европско насеље у Америци основао је нордијски истраживач Лејф Ериксон.[7] Међутим, ова колонизација никада није постала трајна и касније је напуштена. Шпанска путовања Кристифора Колумба од 1492. до 1504. резултирала су сталним контактом са европским силама (а потом и другим земљама Старог света), што је на крају довело до колумбијске размене и започело период истраживања, освајања и колонизације чији ефекти и последице трају до данашњице. Шпанско присуство укључивало је поробљавање великог броја аутохтоног становништва Америке.[8]
Болести унесене из Европе и Западне Африке похарале су аутохтоне народе, и европске силе су колонизовале Америку.[9] Масовно исељавање из Европе, укључујући велики број слуга под закупом, и увоз афричких робова у великој мери су заменили аутохтоне народе.
Деколонизација Америке започела је Америчком револуцијом током 1770-их и у великој мери је окончана Шпанско-америчким ратом крајем 1890-их. Тренутно скоро сво становништво Америке живи у независним земљама; међутим, наслеђе колонизације и насељавања Европљана је то што Америци даје многе заједничке културне особине, пре свега хришћанство и употребу индоевропских језика: међу којима су првенствено шпански, енглески, португалски, француски и, у мањој мери, холандски.
У Америци живи скоро милијарду становника, од којих две трећине живи у Сједињеним Државама, Бразилу и Мексику. Америка има осам мегаградова (метрополитанских подручја са десет милиона становника или више): Њујорк (23,9 милиона), Метрополитенско подручје долине Мексика (21,2 милиона), Сао Пауло (21,2 милиона), Лос Анђелес (18,8 милиона), Буенос Ајрес (15,6 милиона),[10] Рио де Жанеиро (13,0 милиона), Богота (10,4 милиона) и Лима (10,1 милион).
Етимологија и именовање
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/03/Amerigo_Vespucci_%28with_turban%29.jpg/220px-Amerigo_Vespucci_%28with_turban%29.jpg)
Име Америка први пут је забележено 1507. године. Дводимензионални глобус који је створио Мартин Валдсемилер био је најранија забележена употреба тог појма.[12] Назив је такође кориштен (заједно са сродним изразом Америген) у Cosmographiae Introductio, делу који је написао Матијас Рингман, о Јужној Америци.[13] Назив је применио за Северну и Јужну Америку Герхард Меркатор 1538. годиен. Назив Америка потиче од Americus, латинске верзије имена италијанског истраживача Америга Веспучија. Женски облик Америке усклађен је са женским именима Азије, Африке и Европе.[14]
У савременом енглеском језику, Северна и Јужна Америка се генерално сматрају одвојеним континентима, и заједно се зову Америке, или ређе Америка.[15][16][1] Када се говори о унитарном континенту, облик је генерално континент Америка у једнини. Међутим, без разјашњавања контекста, једнина Америка на енглеском се обично односи на Сједињене Америчке Државе.[1]
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ а б в г "America." The Oxford Companion to the English Language ISBN 0-19-214183-X. McArthur, Tom, ed., 1992. New York: Oxford University Press, p. 33: "[16c: from the feminine of Americus, the Latinized first name of the explorer Amerigo Vespucci (1454–1512). The name America first appeared on a map in 1507 by the German cartographer Martin Waldseemüller, referring to the area now called Brazil]. Since the 16c, a name of the western hemisphere, often in the plural Americas and more or less synonymous with the New World. Since the 18c, a name of the United States of America. The second sense is now primary in English: ... However, the term is open to uncertainties: ..."
- ^ Burchfield, R. W. 2004. Fowler's Modern English Usage. ISBN 0-19-861021-1 Oxford, UK: Oxford University Press; p. 48.
- ^ „America”. Oxford Dictionary.
- ^ Webster's New World College Dictionary, 2010 by Wiley Publishing, Inc., Cleveland, Ohio.
- ^ Merriam Webster dictionary. Merriam-Webster, Incorporated. 2013. Приступљено 23. 3. 2016.
- ^ "continent n. 5. a." (1989) Oxford English Dictionary, 2nd edition. Oxford University Press; "continent1 n." (2006) The Concise Oxford English Dictionary, 11th edition revised. (Ed.) Catherine Soanes and Angus Stevenson. Oxford University Press; "continent1 n." (2005) The New Oxford American Dictionary, 2nd edition. (Ed.) Erin McKean. Oxford University Press; "continent [2, n] 4 a" (1996) Webster's Third New International Dictionary, Unabridged. ProQuest Information and Learning; "continent" (2007) Encyclopædia Britannica. Retrieved January 14, 2007, from Encyclopædia Britannica Online.
- ^ „Leif Erikson (11th century)”. BBC. Приступљено 20. 11. 2011.
- ^ Kamen, Henry (2003). Spain's Road to Empire: The Making of a World Power, 1492–1763.
- ^ Taylor, Alan (2001). American Colonies. New York: Penguin Books. ISBN 9780142002100.
- ^ „Censo 2010. Resultados provisionales: cuadros y grá” (на језику: шпански). Архивирано из оригинала 20. 12. 2010. г. Приступљено 25. 2. 2011.
- ^ „Cartographer Put 'America' on the Map 500 years Ago”. USA Today. Washington, D.C. Associated Press. 24. 4. 2007. Приступљено 30. 11. 2008.
- ^ Lawless, Jill (7. 11. 2017). „Oldest map to use word 'America' up for sale”. News and Record. Associated Press. Приступљено 5. 6. 2019.
- ^ „The Map That Named America (September 2003) – Library of Congress Information Bulletin”. www.loc.gov.
- ^ Toby Lester, "Putting America on the Map", Smithsonian, 40:9 (December 2009)
- ^ See for example: america – Definition from the Merriam-Webster Online Dictionary. Retrieved on January 27, 2008; "dictionary.reference.com america". Dictionary.com. The American Heritage Dictionary of the English Language, Fourth Edition. Houghton Mifflin Company, 2004. Accessed: January 27, 2008.
- ^ Marjorie Fee and Janice MacAlpine, Oxford Guide to Canadian English Usage (2008) page 36 says "In Canada, American is used almost exclusively in reference to the United States and its citizens." Others, including The New Zealand Oxford Dictionary, The Canadian Oxford Dictionary, The Australian Oxford Dictionary and The Concise Oxford English Dictionary all specify both the Americas and the United States in their definition of "American".
Литература
[уреди | уреди извор]- "Americas". The Columbia Gazetteer of the World Online. 2006. New York: Columbia University Press.
- "Americas". Encyclopædia Britannica, 15th ed. (1986) ISBN 0-85229-434-4 Chicago: Encyclopædia Britannica, Inc.
- Burchfield, R. W. 2004. Fowler's Modern English Usage. ISBN 0-19-861021-1 Oxford University Press.
- Churchill, Ward (1997). A Little Matter of Genocide. City Lights Books. ISBN 0-87286-323-9.
- Fee, Margery and McAlpine, J. 1997. Oxford Guide to Canadian English Usage. ISBN 0-19-541619-8 Toronto: Oxford University Press.
- Kane, Katie (1999). „Nits Make Lice: Drogheda, Sand Creek, and the Poetics of Colonial Extermination”. Cultural Critique. 42 (42): 81—103. JSTOR 1354592. doi:10.2307/1354592.
- Pearsall, Judy and Trumble, Bill., ed. 2002. Oxford English Reference Dictionary, 2nd ed. (rev.) ISBN 0-19-860652-4 Oxford, UK: Oxford University Press.
- What's the difference between North, Latin, Central, Middle, South, Spanish and Anglo America? Архивирано на сајту Wayback Machine (10. април 2016) Geography at about.com.
- Boyer, Paul S (2001). The Oxford Companion to United States History. ISBN 0195082095. excerpt and text search; online at many libraries
- Carnes, Mark C., and John A. Garraty. The American Nation: A History of the United States: AP Edition (2008)
- Egerton, Douglas R. et al. The Atlantic World: A History, 1400–1888 (2007), college textbook; 530pp
- Elliott, John H (2007). Empires of the Atlantic World: Britain and Spain in America 1492–1830. ISBN 030012399X., 608pp excerpt and text search, advanced synthesis
- Hardwick, Susan W., Fred M. Shelley, and Donald G. Holtgrieve. The Geography of North America: Environment, Political Economy, and Culture (2007)
- Jacobs, Heidi Hayes, and Michal L. LeVasseur. World Studies: Latin America: Geography – History – Culture (2007)
- Bruce E. Johansen, The Native Peoples of North America: A History (2006)
- Kaltmeier, Olaf, Josef Raab, Michael Stewart Foley, Alice Nash, Stefan Rinke, and Mario Rufer. The Routledge Handbook to the History and Society of the Americas. New York: Routledge (2019)
- Keen, Benjamin, and Keith Haynes (2008). A History of Latin America.
- Kennedy, David M., Lizabeth Cohen, and Thomas Bailey. The American Pageant (2 vol 2008), U.S. history
- Marsh, James C., ed. The Canadian Encyclopedia (4 vol 1985) online edition Архивирано на сајту Wayback Machine (27. август 2008)
- Morton, Desmond. A Short History of Canada 5th ed (2001)
- Veblen, Thomas T. Kenneth R. Young, and Antony R. Orme. The Physical Geography of South America (2007)
- „The Myth of Continents: A Critique of Metageography (Chapter 1)”. University of California Press. Приступљено 14. 8. 2018.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- Америка пре Колумба (Центар за друштвену стабилност - Званични канал)
- Како је Колумбо открио Америку? (Центар за друштвену стабилност - Званични канал)
- United Nations population data by latest available Census: 2008–2009
- Organization of American States
- Council on Hemispheric Affairs
Gannett, Henry; Ingersoll, Ernest; Winship, George Parker (1905). „America and others”. New International Encyclopedia.