Детроит
Детроит енгл. Detroit | |
---|---|
Детроит | |
Административни подаци | |
Држава | ![]() |
Федерална јединица | ![]() |
Округ | Вејн |
Основан | 24. јул 1701. |
Статус града | 13. септембар 1806. |
Становништво | |
Становништво | |
— 2020. | 639.111 |
— густина | 1.726,91 ст./km2 |
Агломерација (2020.) | 4.365.205 |
Географске карактеристике | |
Координате | 42° 19′ 54″ С; 83° 02′ 51″ З / 42.3316° С; 83.0475° З |
Временска зона | UTC-5, лети UTC-4 |
Апс. висина | 200 m |
Површина | 370,09 km2 |
— копно | 359,31 km2 |
— вода | 10,78 km2 |
Остали подаци | |
Позивни број | 313 |
ФИПС код | 26-22000 |
ГНИС код | 1617959 |
Веб-сајт | |
www.detroitmi.gov |
Детроит (енгл. Detroit) је највећи град у америчкој савезној држави Мичиген, а уједно је и седиште округа Вејн. По попису становништва из 2020. у њему је живело 639.111 становника.[1]
Детроит су основали 1701. француски трговци крзном, а смештен је непосредно уз америчку границу са Канадом, уз реку Детроит, на супротној страни од канадског града Виндзора. Град је био најнасељенији био током педесетих година 20. века. По попису становништва из 1950. имао је 1.849.568 становника. Но, број становника се током година упола смањио па је град према попису из 2000. бројао 951.270. Упркос паду броја становника, Детроит је тренутно 18. најнасељенији град у САД, а његово метрополитанско подручје 2012. је имало 4.292.060 становника.
Детроит је данас најпознатији као средиште аутомобилске индустрије, а у њему се у јануару сваке године одржава Северноамерички међународни сајам аутомобила, највећи салон аутомобила на северноамеричком континенту. Осим у свету аутомобила, град има важну улогу и у свету музике, а управо због те две ствари често му се намећу надимци Мотор сити и Мотаун.
Детроит је јула 2013. године поднео захтев за банкрот,[2] који је усвојен 3. децембра исте године.[3]
Географија
[уреди | уреди извор]Детроит је смештен на северу САД, уз границу са Канадом. Налази се на реци Детроит насупрот канадског града Виндзора. Детроит је река која повезује језеро Ири са језером Сент Клер и даље језером Хјурон и чини важан пловни пут преко Великих језера. Река је заштићена као посебан природни резерват са много врста водених птица и сисара. У близини града се налази речно острво Бел. Детроит се налази на надморској висини од 183 m.
Клима је умерено-континентална. Зиме су хладне и са снегом, а лета врућа и влажна.
Историја
[уреди | уреди извор]Године 1701, француз Антоан де ла Мот Кадилак је формирао станицу за купопродају коже уз коју је изграђено утврђење на реци Детроит. Сврха утврђења је била да заштити речне путеве од напада Британаца. Утврђење је названо Детроит, што би у француском преводу значило мореуз.
Детроит је 1805. године проглашен главним градом државе Мичиген (1847. године главни град постаје Лансинг), али је исте године у пожару који га је захватио изгорио до темеља. Град је поново изграђен у класичном француском стилу, а дизајнирао га је А. Вудвард.
Средином 19. века, Детроит је постао важан железнички и бродоградилишни центар. Крајем 19. вијека, многи иноватори и инжењери по први пут покушавају да прате развој ауто индустрије већ настале у Француској и Немачкој. Отворен је велики број мањих фабрика за производњу аутомобила. Једна од таквих је била и фабрика коју је основао Хенри Форд, 1903. године. 1896. године Хенри Форд је конструисао свој први ауто, да би већ 1913. године изумио „линијску производњу“, која га је и прославила јер је имала револуционарни значај у развоју ауто индуструје и града Детроита. Тако је и град добио свој надимак Motor City - Град Мотора.
Демографија
[уреди | уреди извор]Према попису становништва из 2010. у граду је живело 713.777 становника, што је 237.493 (25,0%) становника мање него 2000. године.[1]
Састав становништва – Детроит | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
2010.[1] | 2000.[1] | ||||||
Укупно | 713 777 (100,0%) | 951 270 (100,0%) | |||||
Афроамериканци | 590 226 (82,69%) | 775 772 (81,55%) | |||||
Белци | 55 604 (7,790%) | 99 921 (10,50%) | |||||
Хиспаноамериканци | 48 679 (6,820%) | 47 167 (4,958%) | |||||
Остали | 11 709 (1,640%) | 19 142 (2,012%) | |||||
Азијати | 7 559 (1,059%) | 9 268 (0,974%) |
Партнерски градови
[уреди | уреди извор]Партнерски градови Детројта су:[4][5]
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ а б в г „Michigan Trend Report 2: State and Complete Places”. Архивирано из оригинала 03. 04. 2012. г. Приступљено 07. 1. 2013.
- ^ Банкротирао Детроит (Б92, 19. јул 2013)
- ^ „(Reuters, 3. децембар 2013)”. Архивирано из оригинала 07. 03. 2014. г. Приступљено 19. 03. 2014.
- ^ „Sister Cities Program | City of Detroit”. detroitmi.gov. Архивирано из оригинала 29. 06. 2010. г. Приступљено 01. 7. 2010.
- ^ „Online Directory: Michigan, United States (2011)”. Приступљено 14. 8. 2011. . Sister Cities International..
- ^ „International Sister Cities”. City.toyota.aichi.jp. Архивирано из оригинала 17. 01. 2010. г. Приступљено 01. 7. 2010.
- ^ Pessotto, Lorenzo. „International Affairs – Twinnings and Agreements”. International Affairs Service in cooperation with Servizio Telematico Pubblico. City of Torino. Архивирано из оригинала 18. 06. 2013. г. Приступљено 06. 8. 2013.
Литература
[уреди | уреди извор]- Arnaud, Michel (2017). Detroit: the dream is now: the design, art, and resurgence of an American city. Abrams.
- Babson, Steve (1984). Working Detroit. Adama Books.
- Bak, Richard (2001). Detroit Across Three Centuries. Thompson Gale. ISBN 978-1-58536-001-7.
- Barrow, Heather B. Henry Ford's Plan for the American Suburb: Dearborn and Detroit. DeKalb, IL: Northern Illinois University Press, 2015.
- Bates, Beth Tompkins. The Making of Black Detroit in the Age of Henry Ford. Chapel Hill, NC: University of North Carolina Press, 2012.
- Bergmann, Luke (08. 9. 2010). Getting Ghost: Two Young Lives and the Struggle for the Soul of an American City. University of Michigan Press. ISBN 978-0-472-03436-9.
- Bjorn, Lars; Gallert, Jim (2001). Before Motown: a history of Jazz in Detroit. University of Michigan Press.
- Boland, S. R.; Bond, Marilyn (2002). The birth of Detroit sound. Arcadia.
- Borden, Ernest H. (2003). Detroit's Paradise Valley. Arcadia.
- Bolkosky, Sidney M (1991). Harmony & dissonance: voices of Jewish identity in Detroit. Wayne State University Press.
- Burton, Clarence M (1896). Cadillac's Village: A History of the Settlement, 1701–1710. Detroit Society for Genealogical Research. ISBN 978-0-943112-21-3.
- Burton, Clarence M (1912). Early Detroit: A sketch of some of the interesting affairs of the olden time. Burton Abstracts. OCLC 926958.
- Cangany, Catherine (2014). Frontier Seaport: Detroit's Transformation into an Atlantic Entrepôt. Chicago: University of Chicago Press.
- Catlin, George B. (1923). The Story of Detroit. The Detroit News Association.
- Chafets, Zeʼev (1990). Devil's Night and Other True Tales of Detroit. Random House.
- Clemens, Paul (2005). Made in Detroit: a south of 8 Mile memoir. Doubleday.
- Dunnigan, Brian Leigh (2001). Frontier Metropolis, Picturing Early Detroit, 1701–1838. Great Lakes Books. ISBN 978-0-8143-2767-8.
- Farley, Reynolds; et al. (2002). Detroit Divided. Russell Sage Foundation Publications. ISBN 978-0-87154-281-6.
- Foley, Aaron (2017). The Detroit neighborhood guidebook. Belt Publishing.
- Foley, Aaron (2015). How to live in Detroit without being a Jackass. Belt Publishing.
- Farmer, Silas. (1884) (July 1969) The history of Detroit and Michigan, or, The metropolis illustrated: a chronological cyclopaedia of the past and present: including a full record of territorial days in Michigan, and the annuals of Wayne County, in various formats at Open Library.
- Farmer, Silas (1889). History of Detroit and Wayne County and Early Michigan. Omnigraphics Inc; Reprint edition (October 1998). ISBN 978-1-55888-991-0.
- Gallagher, John (2010). Reimagining Detroit: opportunities for redefining an American city. Wayne State University Press.
- Galster, George. (2012). Driving Detroit: The Quest for Respect in the Motor City University of Pennsylvania Press
- Gavrilovich, Peter; McGraw, Bill (2006). The Detroit Almanac, 2nd edition. Detroit Free Press. ISBN 978-0-937247-48-8.
- Godzak, Roman (2004). Catholic Churches of Detroit. Arcadia.
- Goldstein, Laurence, ур. (1986). "Detroit: An American City." Special Issue of Michigan Quarterly Review. Spring 1986. Arcadia.
- Hartigan, John (1999). Racial Situations: Class Predicaments of Whiteness in Detroit. Princeton University Press.
- Hill, Eric J.; Gallagher, John (2002). AIA Detroit: The American Institute of Architects Guide to Detroit Architecture. Wayne State University Press. ISBN 978-0-8143-3120-0.
- Ibbotson, Patricia (2007). Detroit's historic hotels and restaurants. Arcadia.
- Jarvis, Donna (2008). Detroit Police Department. Arcadia.
- LeDuff, Charlie (2014). Detroit: An American Autopsy. Penguin Books.
- Lichtenstein, Nelson (1995). The most dangerous man in Detroit. Basic Books.
- Locke, Hubert G. (1969). The Detroit Riot of 1967. Wayne State University Press.
- Maraniss, David (2015). Once in a great city: A Detroit story. Simon & Schuster.
- Martelle, Scott (2012). Detroit (a biography). Chicago Review Press.
- Parkman, Francis (1994). The Conspiracy of Pontiac. University of Nebraska Press. ISBN 978-0-8032-8737-2.
- Philp, Drew (2017). A $500 house in Detroit: rebuilding an abandoned home and an American city. Scribner.
- Poremba, David Lee (2001). Detroit in Its World Setting. Wayne State University. ISBN 978-0-8143-2870-5.
- Poremba, David Lee (2003). Detroit: A Motor City History (Images of America). Arcadia Publishing. ISBN 978-0-7385-2435-1.
- Posner, Gerald (2002). Motown. Random House.
- Powell, L. P (1901). "Detroit, the Queen City," Historic Towns of the Western States (New York).
- Sharoff, Robert (2005). American City: Detroit Architecture. Wayne State University Press. ISBN 978-0-8143-3270-2.
- Sobocinski, Melanie Grunow (2005). Detroit and Rome: building on the past. Regents of the University of Michigan. ISBN 978-0-933691-09-4.
- Stahl, Kenneth (2009). Detroit's Great Rebellion. ISBN 978-0-9799157-0-3.
- Taylor, Paul (2013). "Old Slow Town": Detroit during the Civil War. Wayne State University Press. ISBN 978-0-8143-3603-8.
- Vergara, Camilo José (2016). Detroit Is No Dry Bones: The Eternal City of the Industrial Age. University of Michigan Press.
- Whitall, Susan (1998). Women of Motown. Avon.
- Widick, J. J. (1972). Detroit: City of race and class violence. Wayne State University Press.
- Woodford, Arthur M. (2001). This is Detroit 1701–2001. Wayne State University Press. ISBN 978-0-8143-2914-6.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]Општинска влада и локална привредна комора
[уреди | уреди извор]- Званични веб-сајт
- Detroit Metro Convention & Visitors Bureau
- Detroit Regional Chamber
- „City of Detroit”. Архивирано из оригинала 12. 12. 1998. г. Приступљено 26. 12. 2018.
Историјска истраживања и актуелни догађаји
[уреди | уреди извор]- Detroit Entertainment District
- Detroit Historical Museums & Society
- Detroit Riverfront Conservancy
- Experience Detroit
- Labor, Urban Affairs and Detroit History archival collections at the Walter P. Reuther Library
- [https://digital.library.wayne.edu/item/wayne:collectionvmc Virtual Motor City Collection
- In Energized Detroit, Savoring an Architectural Legacy