Бричени
Бричени рум. Briceni | |
---|---|
![]() Црква у Бриченију | |
Административни подаци | |
Држава | ![]() |
Становништво | |
Становништво | |
— 2014. | 7,314[1] |
Географске карактеристике | |
Координате | 48° 22′ 00″ С; 27° 06′ 00″ И / 48.366667° С; 27.1° И |
Остали подаци | |
Градоначелник | Виталиј Городинскиј[2] |
Бричени (молд. Бричень, рус. Бричаны) је град и седиште Бриченског рејона, који се налази у северном делу Молдавије.
Назив
[уреди | уреди извор]Стари називи града били су: Берчан, Бричени, Бричени-Трг, Бричени-Село, Бричан, Бритчани, Брицитени. Истоимено село је удаљено 50 km од града.
Становништво
[уреди | уреди извор]Према попису, у граду је 2014. живело 7.314 становника.
Етнички састав | |||
Народ | попис 1930. | попис 2004. | |
Бричени (трг) | Бричени (село) | ||
Молдавци (Румуни) | 57 | 153 | 3,411 |
Јевреји | 5,354 | 63 | 52 |
Рутени (Украјинци) | 144 | 2,773 | 4,271 |
Руси | 52 | 98 | 737 |
Роми | – | – | 185 |
Бугари | 1 | – | 26 |
Гагаузи | – | – | 14 |
Пољаци | 10 | 64 | 3 |
Немци | 2 | 8 | 66 |
Грци | 5 | – | |
Мађари | – | 1 | |
остали | – | – | |
Укупно | 5,625 | 3,160 | 8,765 |
Матерњи језик | |||
Језик | попис 1930. | ||
Бричени (трг) | Бричени (село) | ||
Румунски | 64 | 123 | |
Јидиш | 5,348 | 63 | |
Украјински | 123 | 2,790 | |
Руски | 83 | 162 | |
Пољски | – | 16 | |
Немачки | 6 | 6 | |
Бугарски | 1 | – | |
остали | – | – | |
Укупно | 5,625 | 3,160 |
Јевреји у Бриченију
[уреди | уреди извор]У граду је 1817. године живело 137 јеврејских породица; још 47 је раније напустило село када је делимично уништено у пожару. Заједница се повећала у првој половини 19. века, а до средине 19. века била је међу највећим у региону. У Бриченију је 1897. године било 7.184 Јевреја (96,5% укупне популације). Јеврејска државна школа отворена је 1847. године, а постојала је и болница која је основана 1885. године. Сто двадесет пет јеврејских пољопривредника је 1924. године обрађивало 641 хектара земље, од чега је 500 хектара било под закупом. Према званичном попису становништва, 1930. године је било 5,354 Јевреја (95,2% од укупног броја становника).
Пре Другог светског рата, многи Јевреји из околних подручја су били настањени у Бриченију и до 1940. године Јевреја је било око 10.000. У јуну 1940. године, када је град био анексиран у Совјетском Савезу, имовина и објекти јеврејске заједнице су конфисковани, а само је синагога спашена јер је коришћена као амбар. Око 80 Јевреја, углавном лидера заједнице, је прогнано у Сибир. Осмог јула 1941. године румунске и немачке снаге пролазе кроз Бричени и убијају многе Јевреје. Јевреји из околних градова су доведени у Бричени, да би 28. јула сви Јевреји били послати преко Дњестра а у неколико њих је пуцано на путу. Када су стигли у Могиљив-Подиљски, Немци су „изабрали” старије људе и присилили млађе да копају гробове за њих. Из Могиљив-Подиљског се остатак вратио у Отачи у Бесарабији, а затим у Сокирјане. Стотину њих је умрло на путу. Месец дана су провели у гету, да би били поново депортовани у Придњестровље. Сви млађи Јевреји су убијени у шуми недалеко од Сороке.
При завршетку рата, само 1.000 Јевреја се вратило у Бричени.[3]
Медији
[уреди | уреди извор]- Радио Кишињев - 102,6 MHz
Међународни односи
[уреди | уреди извор]Бричени је побратимљен са:
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Резултати пописа становништва у Молдавији из 2014 (језик: румунски)
- ^ Листа градоначелника изабраних на локалним изборима 14. јуна 2015. (језик: румунски)
- ^ Бричени[мртва веза] (језик: енглески)