Брестска област
Брестска област | |
---|---|
![]() | |
![]() | |
Држава | ![]() |
Главни град | Брест |
Површина | 32,791[1] km2 |
Становништво | 2011. |
— број ст. | 1.401.000[2] |
— густина ст. | 42,7 ст./km2 |
Званични веб-сајт |
Брестска област (блр. Брэсцкая вобласць, рус. Бре́стская о́бласть) административна је јединица у југозападном делу Републике Белорусије и једна од 6 области. Основана је 4. децембра 1939. као административна јединица тадашње Белоруске ССР.
Административни центар области је град Брест, а већи градови су још Барановичи и Пинск.
Према подацима пописа становништва из 2009. на територији ове области је живело око 1,4 милиона становника или у просеку 42,7 ст/км².
Географија
[уреди | уреди извор]Брестска област обухвата југозападни део Републике Белорусије. На западу се граничи са Подласким и Лублинским војводством Пољске, на југу су Волињска и Ривањска област Украјине. На северу је Гродњенска област, североистоку Минска, а на истоку Гомељска област (све три области Белорусије). Њена површина износи 32.791 км²[1] што чини 15,7% укупне државне територије и на 4. је месту међу белоруским областима.
Овај део земље се често назива и западном капијом Белорусије ка Европи. У географском смислу Брестска област је део регије Полесје. Јужни делови уз реку Припјат су доста нижи и мочварнији, док идући ка северу и северозападу надморска висина благо расте. Захваљујући нешто блажој умереноконтиненталној клими ово је подручје са најдужим вегетационим периодом у земљи, па се узгајају и културе атипичне за ту географску ширину (ораси, кајсије, брескве и грожђе). Главни водотоци су река Припјат са својим притокама Пином, Јасељдом, Горињем и Стиром (део Црноморског басена), те реке Буг (у Белорусији познат и као Западни Буг), Мухавец и Шчара које су део Балтичког слива. Преко територије рејона пролази и важан каналски водени пут Дњепар-Буг који повезује реку Вислу са Дњепром. Највеће језеро области је Виганавско са површином од 26 км².
Уз границу са Пољском протеже се национални парк Бјаловешка шума.
Као последица нуклеарне хаварије у Чернобиљу 1986. на подручју Брестске области контаминирано је радиоактивним елементима око 4,2 хиљаде км² територије, углавном у јужном делу области уз реку Припјат.
Историја
[уреди | уреди извор]Подручје данашње Брестске области било је насељено древним словенским и балтичким племенима још у средњем веку. Кроз историју стално је мењала господаре, па је тако била део Литванске кнежевине, Пољско-литванске уније, Руске Империје. Савремена област у оквиру Белоруске ССР формирана је 4. децембра 1939. године (а територијално је проширена 1954). Током Другог светског рата преживела је страховита разарања и многобројне људске жртве. Управо је фашистичка инвазија на Совјетски Савез започела нападом на град Брест 22. јуна 1941.
Административна подела
[уреди | уреди извор]У административном смисли Брестска област је подељена на 16 рејона, на три града обласне субординације (Брест, Барановичи и Пинск) и на 225 сеоских општина. У области постоји још 18 насеља са административним статусом града (градови рејонске јурисдикције), 8 насеља са статусом вароши (посёлков городского типа) и око 2.200 села.
Рејон | Основан | Административни центар |
Површина км²[3] |
Становника попис 2009.[4] |
---|---|---|---|---|
![]() |
15. јануар 1940. | Барановичи | 2.200 | 47.700 |
![]() |
15. јануар 1940. | Бјароза | 1.412 | 73.300 |
![]() |
15. јануара 1940. | Брест | 1.561 | 39.400 |
![]() |
15. јануар 1940. | Ганцавичи | 1.710 | 36.600 |
![]() |
15. јануар 1940. | Драгичин | 1.900 | 51.000 |
![]() |
15. јануар 1940. | Жабинка | 684 | 25.800 |
![]() |
15. јануар 1940. | Иванава | 1.547 | 50.200 |
![]() |
15. јануар 1940. | Ивацевичи | 3.000 | 68.100 |
![]() |
15. јануар 1940. | Камјанец | 1.690 | 43.300 |
![]() |
15. јануар 1940. | Кобрин | 2.013 | 90.100 |
![]() |
15. јануар 1940. | Лунинец | 2.700 | 79.100 |
![]() |
15. јануар 1940. | Љахавичи | 1.350 | 36.500 |
![]() |
15. јануар 1940. | Маларита | 1.374 | 29.100 |
![]() |
15. јануар 1940. | Пинск | 3.261 | 60.200 |
![]() |
15. јануар 1940. | Пружани | 2.800 | 62.100 |
![]() |
15. јануар 1940. | Столин | 3.342 | 89.100 |
Демографија
[уреди | уреди извор]Према подацима пописа становништва из 2009. на подручју Брестске обасти живело је око 1.400.000 становника,[2] или око 15% целокупне популације државе (на 4. месту, одмах после града Минска, Минске и Гомељске области). Област је изразито аграрног карактера, стога и не чуди да се чак 20% целокупне руралне популације налази управо овде.
Иако је ово подручје са највишим наталитетом у Белорусији (2008. је стопа рођених износила 12/1000 а стопа умрлих 13,7/1000[2]) број становника се константно смањује захваљујући миграцијама ка већим градским центрима у суседним областима (1995. је имала 1.518.000 становника, 2003. 1.471.000 а 2008. 1.435.000 и тај тренд пада се наставља и даље). Око 60% становника живи у градовима, а око 37% на селима.
Највећи градови су Брест (320.000), Барановичи (170.000), Пинск (131.000) и Кобрин (52.000).
У етничккм погледу највише има Белоруса — 85% (1.275.000), Руси чине 8,7% (или 130.000), Украјинци 3,8% (30.000), Пољаци 1,8% и остали (мање од 1% - Јевреји, Татари, Роми, Јермени).
Насеља Брестске области са више од 10.000 становника по подацима од 1. јануара 2009. | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Административна мапа рејона
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/39/%D0%91%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82.png/480px-%D0%91%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%82%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82.png)
Види још
[уреди | уреди извор]- Административна подела Белорусије
- Брест (Белорусија)
- Бјаловешка шума
- Брестска тврђава
- Полесје
- Река Припјат
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ а б Национални катастар Белорусије[мртва веза]
- ^ а б в О демографической ситуации за январь-декабрь 2010 г.Нацыянальны статыстычны камітэт Рэспублікі Беларусь, 26 студзеня 2011
- ^ «Государственный земельный кадастр Республики Беларусь» Архивирано на сајту Wayback Machine (25. август 2011) (по состоянию на 1 января 2011 г.)
- ^ «О демографической ситуации за январь-апрель 2011 г.» (по состоянию на 1 мая 2011 г.)
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- Службена веб страница Брестске области Архивирано на сајту Wayback Machine (2. јун 2020)
- Интерактивна мапа Брестске области
- Брестская область, города и деревни. Фото достопримечательностей
- Гербов и флагов Брестчины прибыло: лук, подкова, меч, колокол и два храма Архивирано на сајту Wayback Machine (5. март 2016)