Gustav VI. Adolf Švedski
Gustav VI. Adolf | |||||
---|---|---|---|---|---|
![]() | |||||
Kralj Švedske | |||||
Vladanje | 29. oktober 1950 – 15. september 1973 | ||||
Predhodnik | Gustav V. | ||||
Naslednik | Karl XVI. Gustav | ||||
Rojstvo | 11. november 1882[1][2][…] Stockholmska palača[d][1] | ||||
Smrt | 15. september 1973[2][3][…] (90 let) Helsingborgs lasarett[d] | ||||
Pokop | Kraljevo pokopališče, Solna | ||||
Zakonec | Princesa Margareta Connaughtska Lady Louise Mountbatten | ||||
Potomci | Gustav Adolf, vojvoda Västerbottenski Sigvard Bernadotte Ingrid, danska kraljica Bertil, vojvoda Hallandski Carl Johan Bernadotte | ||||
| |||||
Rodbina | Bernadotte | ||||
Oče | Gustav V. Švedski | ||||
Mati | Viktorija Badenska | ||||
Religija | Luteranstvo (Švedska cerkev) |
Gustav VI. Adolf (polno ime Oscar Fredrik Wilhelm Olaf Gustaf Adolf), švedski kralj; * 11. november 1882, † 15. september 1973.
Gustav VI. Adolf je bil švedski kralj od 29. oktober 1950 do svoje smrti. Bil je najstarejši sin kralja Gustava V. in njegove žene Viktorije Badenske ter je bil prestolonaslednik Švedske za pretekle 43 let v času vladavine njegovega očeta.
Bil je vseživljenjski amaterski arheolog, posebej pa so ga zanimale stare italijanske kulture. Kasneje v svojem življenju je bil velik zagovornik državljanskih pravic ter se je tudi srečal z Martinom Lutherjem Kingom mlajšim v Stockholmu.
Rojstvo
[uredi | uredi kodo]Rodil se je v kraljevi palači v Stockholmu in ob rojstvu je postal vojvoda Skånski. Po očetovi liniji je član družine Bernadotte in po materni liniji je potomec družine Vasa. Skozi mater je potomec Gustava IV. Adolfa Švedskega, ki je bil pripadnik rodbine Holstein-Gottorp.
Prestolonaslednik (1907–1950)
[uredi | uredi kodo]Gustav Adolf je 8. decembra 1907 postal prestolonaslednik Švedske ob smrti svojega dedka kralja Oskarja II..
Leta 1938 je bil izvoljen za častnega člana Virginijskega društva Cincinnati.
Vladanje (1950–1973)
[uredi | uredi kodo]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Gustav_V%2C_crown_prince_Gustav_Adolf_and_prince_Bertil.jpg/220px-Gustav_V%2C_crown_prince_Gustav_Adolf_and_prince_Bertil.jpg)
29. oktobra 1950 je pri starosti 67 let prestolonaslednik Gustav Adolf postal kralj po smrti svojega očeta, kralja Gustava V.. Ob tistem času je bil najstarejši prestolonaslednik na svetu. Njegov osebni moto je bil Plikten framför allt, "Dolžnost pred vsem".
Med vladanjem Gustava VI. Adolfa je bilo delo v teku na novem instrumentu vlade - ki je na koncu učinkovala leta 1975 po kraljevi smrti - da bi zamenjali ustavo iz leta 1809 in pripravili reforme, skladne s tistim časom. Med reformami, ki jih predlagali nekateri Švedi, je bila zahteva za zamenjavo monarhije ali pa vsaj nekoliko umiritve stare ustavne zagotovitve, da "kralj sam ureja kraljestvo."
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/Gustaf_VI_Adolf_av_Sverige_som_kronprins.jpg/170px-Gustaf_VI_Adolf_av_Sverige_som_kronprins.jpg)
Zaradi svojih osebnih lastnosti je postal izredno priljubljen med Švedi in v zameno je ta priljubljenost privedla močno javno mnenje v prid ohranitvi monarhije. Strokovno znanje in zanimanje Gustava VI. Adolfa na številnih področjih (med njimi arhitektura in botanika) ga je naredila spoštovanega, kot je to storila tudi njegova neformalna in skromna narava in njegovo namerno izogibanje pompa. Monarhija je bila kljub temu podrejena demokratični državi. Dodatna pooblastila monarha so bile odstranjene, ko je ustavna reforma Švedske leta 1975 postala popolna.
Kralj je umrl 15. septembra 1973, deset tednov pred svojim 91. rojstnim dnevom v stari bolnišnici v Helsingborgu v Scanii blizu svoje poletne rezidence, gradu Sofiero, po poslabšanju njegovega zdravja, ki je dovedla v pljučnico. Na prestolu ga je nasledil njegov 27-letni vnuk Karl XVI. Gustav, sin pokojnega princa Gustava Adolfa. Njegova smrt je prišla le nekaj dni pred volitvami leta 1973, ki je predlagala neodvisnost v podporo dotedanji socialnodemokratski vladi[5]. S prekinitvijo tradicije ni bil pokopan v Riddarholmskyrkanu v Stockholmu, ampak na kraljevem pokopališču v Haga poleg svojih dveh umrlih žena.
Osebni interesi
[uredi | uredi kodo]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f5/Gustav_VI_Adolf_of_Sweden_and_English_footballers.jpg/170px-Gustav_VI_Adolf_of_Sweden_and_English_footballers.jpg)
Kraljev ugled kot "strokovno amaterski profesor" je bil splošno znan; na nacionalni in mednarodni ravni ter med njegovimi sorodniki. Gustav VI. Adolf je bil posvečen arheolog, in je bil leta 1958 potrjen na Britanski akademiji za svoje delo na področju botanike. Sodeloval je pri arheoloških odpravah na Kitajskem, v Grčiji, Koreji in Italiji ter je ustanovil švedski inštitut v Rimu.
Gustav VI. Adolf imel ogromno zasebno knjižnico, sestavljeno iz 80.000 volumnov in on - skoraj bolj impresivno - je dejansko prebral glavni del knjig. Imel je zanimanje za strokovno literaturo o kitajski umetnosti in vzhodnoazijski zgodovini. Ves čas svojega življenja se je kralj Gustav VI. Adolf posebej zanimal za zgodovino civilizacije in je sodeloval pri številnih arheoloških odpravah. Njegovo drugo veliko področje zanimanja je bila botanika, kjer se je osredotočil na cvetje in vrtnarstvo. Veljal je za strokovnjaka za Rhododendronski cvet. Na Sofieri (kraljeva poletna rezidenca) je ustvaril eno izmed najboljših zbirk Rhododendrona.
Kot njegov sin princ Bertil je Gustav VI. Adolf ohranil širok in življenjsko dolgi interes v športu. Užival je v tenisu, golfu in muharjenju za dobrodelne namene.
Družina
[uredi | uredi kodo]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/84/Gustaf_Adolf_and_Louise_of_Sweden_1945.jpg/220px-Gustaf_Adolf_and_Louise_of_Sweden_1945.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/Crown_Prince_Gustav_%28VI%29_Adolf_of_Sweden_w_fam_07729v.jpg/170px-Crown_Prince_Gustav_%28VI%29_Adolf_of_Sweden_w_fam_07729v.jpg)
Gustav Adolf se je 15. junija 1905 poročil princeso Margareto Connaughtsko v kapeli svetega Jurija v gradu Windsor. Princesa Margareta je bila hčerka princa Arturja, vojvode Connaughtskega, tretjega sina kraljice Viktorije in princa Alberta Britanskega.
Kralj Gustav VI. Adolf in prestolonaslednica Margareta Švedska sta imela pet otrok. Prestolonaslednica Margareta je 1. maja 1920 nenadoma umrla za okužbo po operaciji. Takrat je bila osem mesecev noseča in je pričakovala šestega otroka.
3. novembra 1923 se je v palači St. James poročil z lejdi Louise Mountbatten, nekoč princeso Louise Battenberško[6]. Bila je sestra Lorda Mountbattena in teta princa Filipa Britanskega. Lady Ludovika je postala kraljica Švedske. Kraljica Ludovika in njen krušni otroci so bili pravnuki kraljice Viktorije Britanske.
Gustav Adolf je z Ludoviko 30. maja 1925 imel le eno mrtvorojeno hčerko.
Medtem ko je njegova prva žena obiskala svojo rodno Veliko Britanijo v zgodnjih letih njunega zakona, so bile na Švedskem pogoste govorice, da je imel Gustav Adolf tam afero z operetno zvezdico Roso Grünbergo[7]. Švedski pevec Carl-Erik Olivebring (1919-2002) je v intervjuju trdil, da je sin Gustava VI. Adolfa, in ta zahtevek je resno vzela kraljeva biografinja Kjell Fridh (1944-1998)[8].
Kralj Gustav VI. Adolf Švedski je bil dedek obeh svojih neposrednih naslednikov, kralja Karla XVI. Gustava Švedskega in kraljice Margarete II. Danske.
Otroci
[uredi | uredi kodo]Ime | Rojstvo | Smrt | Opombe |
---|---|---|---|
s princeso Margareto Connaughtsko (1882–1920) | |||
Princ Gustav Adolf, vojvoda Västerbottenski | 22. april 1906 | 26. januar 1947 | umrl v letalski nesreči na Copenhagenskem letališču oče kralja Karla XVI. Gustava Švedskega |
Princ Sigvard, vojvoda Upplandski | 7. junij 1907 | 4. februar 2002 | kasneje grof Sigvard Bernadotte af Wisborg |
Princesa Ingrid | 28. marec 1910 | 7. november 2000 | kasneje kraljica Danske žena Friderika XI. Danskega mati sedanje kraljice Margarete II. Danske in kraljice Ane-Marije Grške |
Princ Bertil, vojvoda Hallandski | 28. februar 1912 | 5. januar 1997 | poročil se je z Lillian Davies, brez otrok |
Princ Karl Johan, vojvoda Dalarnski | 31. oktober 1916 | 5. maj 2012 | kasneje grof Karl Johan Bernadotte af Wisborg. |
z lejdi Louise Mountbatten (1889–1965) | |||
mrtvorojena hčerka | 30. maj 1925 |
Nazivi, časti in grbi
[uredi | uredi kodo]Nazivi
[uredi | uredi kodo]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/Royal_Monogram_of_King_Gustaf_VI_Adolf_of_Sweden.svg/220px-Royal_Monogram_of_King_Gustaf_VI_Adolf_of_Sweden.svg.png)
- 11. november 1882 – 8. december 1907: Njegova kraljeva visokost vojvoda Skånski, princ Švedske
- 8. december 1907 – 29. oktober 1950: Njegova kraljeva visokost prestolonaslednik Švedske, vojvoda Skånski
- 29. oktober 1950 – 15. september 1973: Njegovo veličanstvo kralj Švedske
Njegov naslov uporabljen v uradnih dokumentih je bil: Gustav Adolf, po milosti Boga, Švedski, Gotski in Vendski kralj (švedsko Gustaf Adolf, med Guds nåde, Sveriges, Götes och Vendes Konung).
Časti
[uredi | uredi kodo]Švedske
[uredi | uredi kodo]- Uradni redi
Gospod in mojster (in vitez z ovratnikom od rojstva) reda Serafina
Gospod in mojster (in poveljnik velika kriza od rojstva) reda meča
Gospod in mojster (in poveljnik velika kriza od rojstva) reda polarne zvezde
Gospod in mojster (in poveljnik velika kriza) reda Vase
Gospod in mojster (in vitez od rojstva) reda Karla XIII
- Navidezno uradni redi
- Visok zaščitnik (in častni vitez) reda svetega Janeza na Švedskem
- Uradne medalje
- Jubilejna spominska značka kralja Oskarja II. (1897)
- Spominska značka zlate poroke kralja Oskarja II. in Sofije (1907)
- Spominska značka za 70. rojstni dan kralja Gustava V. (1928)
- Spominska značka za 90. rojstni dan kralja Gustava V. (1948)
- Spominska značka zlate poroke kronskega princa Gustava in Viktorije (1906)
- Medalja Illis Quorum Meruere Labores 18. velikosti
Tuje
[uredi | uredi kodo]- Avstrija
- Velika zvezda časti za zasluge Republike Avstrije (1960)[9]
- Vitez velikega križa reda svetega Štefana Ogrskega (Avstro-Ogrski imperij)
- Belgija: Veliki kordon reda Leopolda
- Danska
- Vitez reda slona (1903)
- Veliki poveljnik reda Dannebroga (24. marec 1952)
- Egipt: Ovratnik reda Mohammeda Alija
- Finska: Poveljnik velikega križa z ovratnikom reda bele rože
- Francija: Vitez velikega križa legije časti
- Nemčija
- Veliki križ posebnega razreda reda za zasluge Zvezni republiki Nemčije
- Vitez reda črnega orla (Prusija)
- Poveljnik reda rdečega orla (Prusija)
- Vitez velikega križa hišnega reda Fidelity (Baden)
- Hišen in zaslužen red Petra Fredericka Louisa (Oldenburg)
- Vitez velikega križa hišnega reda Saxe-Ernestine (Saxe-Weimar-Eisenach)
- Vitez velikega križa reda krone rue (Kraljevina Saška)
- Grčija: Vitez velikega križa reda rešitelja
- Islandija: Vitez velikega križa okrašenega z ovratnikom reda sokola
- Iran: Veliki ovratnik reda Pahlavi
- Irak: Red Al Rafidain
- Italija
- Vitez velikega križa okrašenega z velikim kordonom zaslužnega reda Italijanske republike (14. junij 1966)
- Vitez vrhovnega reda presvetega oznanjenja (Kraljevina Italija; 1905)
- Vitez velikega križa reda svetega Mavricija in Lazarja (Kraljevina Italija; 1905)
- Vitez velikega križa reda italijanske krone (Kraljevina Italija; 1905)
- Japonska: Ovratnik reda Chrysanthemuma
- Nizozemska: Vitez velikega križa reda nizozemskih levov
- Norveška
- Poveljnik redu svetega Olava
- Vitez velikega križa reda norveških levov
- Osmansko cesarstvo: Vitez reda Osmanieha, 1. razred
- Peru: Red sonca z diamanti
- Portugalska: Vitez velikega križa reda stolpa in meča
- Ruski imperij
- Vitez reda svetega Aandreja
- Vitez reda svetega Aleksandra Nevskega
- Vitez velikega križa reda svetega Stanislava
- Vitez razreda reda svete Ane, 1. razred
- Vitez reda belega orla
- Španija: Vitez reda zlatega runa (31. januar 1910, 1126. vitez)[10]
- Tajska: Kraljevi vitez reda kraljevske hiše Chakri
- Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske
- Vitez reda podveznice (1954, 915. vitez)
- Vitez velikega križa reda kopeli[11]
- Vitez kraljeve viktorijanske verige[11]
- Vitez kraljevega viktorijanskega reda
- Častna diploma
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/Kronprins_Gustaf_Adolf_hedersdoktor_Chicago.jpg/220px-Kronprins_Gustaf_Adolf_hedersdoktor_Chicago.jpg)
Leta 1918 je Gustav VI. Adolf dobil častni doktorat na univerzi v Lundu, leta 1926 častni doktorat na univerzah Yale, Princeton and Clark, na Cambridgeu leta 1929 in leta 1932 na univerzi Dorpat.
Grbi
[uredi | uredi kodo]Ko je postal vojvoda Skånski, je bil Gustavu Adolfu dodeljen grb z grbom Skåne v sredini. Po njegovem nastopu na prestol leta 1950 je prevzel grb gospostva Švedske.
![]() Kot princ Švedske in Norveške in
vojvoda Scaniski (1882-1905) |
![]() Kot kronski princ Švedske in
vojvoda Scaniski (1907-1950) |
Predniki
[uredi | uredi kodo]16. Karl XIV. Janez Švedski | ||||||||||||||||
8. Oskar I. Švedski | ||||||||||||||||
17. Désirée Clary | ||||||||||||||||
4. Oskar II. Švedski | ||||||||||||||||
18. Eugène de Beauharnais | ||||||||||||||||
9. Jožefina Leuchtenberška | ||||||||||||||||
19. Princesa Avgusta Bavarska | ||||||||||||||||
2. Gustav V. Švedski | ||||||||||||||||
20. Friderik Viljem, knez Nassau-Weilburški | ||||||||||||||||
10. Viljem I. Nassavski | ||||||||||||||||
21. Ludovika Izabela Kirchberška | ||||||||||||||||
5. Sofija Nassavska | ||||||||||||||||
22. Princ Pavel Württemberški | ||||||||||||||||
11. Princesa Pavlina Württemberška | ||||||||||||||||
23. Princesa Katarina Šarlota Saški-Hildburghausenska | ||||||||||||||||
1. Gustav VI. Adolf Švedski | ||||||||||||||||
24. Karl Friderik Badenski | ||||||||||||||||
12. Leopold Badenski | ||||||||||||||||
25. Ludvika Karolina Geyer von Geyersberg | ||||||||||||||||
6. Friderik I. Badenski | ||||||||||||||||
26. Gustav IV. Adolf Švedski | ||||||||||||||||
13. Zofija Švedska | ||||||||||||||||
27. Friderika Badenska | ||||||||||||||||
3. Viktorija Badenska | ||||||||||||||||
28. Friderik Viljem III. Pruski | ||||||||||||||||
14. Viljem I. Nemški | ||||||||||||||||
29. Ludvika Mecklenburg-Strelitska | ||||||||||||||||
7. Princesa Ludovika Pruska | ||||||||||||||||
30. Karl Friderik Saški-Weimar-Eisenachki | ||||||||||||||||
15. Avgusta Saška-Weimarska | ||||||||||||||||
31. Marija Pavlovna Ruska | ||||||||||||||||
Sklici
[uredi | uredi kodo]- ↑ 1,0 1,1 Hovförsamlingens kyrkoarkiv, Födelse- och dopböcker, SE/SSA/0007/C I/6 (1861-1886), bildid: 00033265_00118
- ↑ 2,0 2,1 Encyclopædia Britannica
- ↑ 3,0 3,1 Lundy D. R. The Peerage
- ↑ Brockhaus Enzyklopädie
- ↑ »Jane Magnusson:När Martin Luther King träffade kungen«. 25. november 2011. Pridobljeno 4. avgusta 2015. (švedsko)
- ↑ »Lady Louise Mountbatten« (v angleščini). Mariees du Gotha. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 28. aprila 2015. Pridobljeno 3. avgusta 2015.
- ↑ (v švedščini) Elgklou, Lars v Bernadotte – historien och historier on en familj ISBN 91-7008-882-9 p. 170.
- ↑ (v švedščini) Fridh, Kjell v Gamle Kungen Gustaf VI Adolf – En biografi 1995 ISBN 91-46-16462-6.
- ↑ »Reply to a parliamentary question« (pdf). str. 95. Pridobljeno 10. septembra 2015. (nemško)
- ↑ Boletín Oficial del Estado. boe.es. 1. februar 1910. Vol. L, #32, p. 253
- ↑ 11,0 11,1 http://www.thepeerage.com/100771_001.jpg
Gustav VI. Adolf Švedski Rojen: 11. november 1882 Umrl: 15. september 1973
| ||
Vladarski nazivi | ||
---|---|---|
Predhodnik: Gustav V. |
Kralj Švedske 29. oktober 1950 – 15. september 1973 |
Naslednik: Karl XVI. Gustav |
Švedska kraljevska družina | ||
Predhodnik: Gustav |
Prestolonaslednik Švedske 8. december 1907 – 29. oktober 1950 |
Naslednik: Karl Gustav |
Nezasedeno Zadnji nosilec naziva Karl XV.
|
vojvoda Skånski 11. november 1882 – 8. december 1907 |
Nezasedeno |
Športni dosežki | ||
Predhodnik:![]() Edvard VII. Britanski |
Predsednik organizacijskega odbora za olimpijske igre 1912 |
Naslednik:![]() |
- Rojeni leta 1882
- Umrli leta 1973
- Umrli leta 1950
- Švedski kralji
- Rodbina Bernadotte
- Nosilci reda črnega orla
- Nosilci reda rdečega orla
- Nosilci legije časti
- Nosilci kraljevega norveškega reda svetega Olava
- Nosilci reda stolpa in meča
- Nosilci reda svetega Andreja
- Nosilci reda svetega Aleksandra Nevskega
- Nosilci reda svetega Stanislava
- Nosilci reda svete Ane
- Nosilci reda zlatega runa
- Nosilci reda podvezice
- Nosilci Kraljevega viktorijanskega reda
- Nosilci reda kopeli