Ingrid Švedska
Ingrid Švedska | |
---|---|
![]() | |
Kraljica Danske | |
Vladanje | 20. april 1947 – 14. januar 1972 |
Rojstvo | 28. marec 1910[1][2][…] Stockholmska palača[d] |
Smrt | 7. november 2000[1][2][…] (90 let) grad Fredensborg[d] |
Pokop | katedrala Roskilde |
Zakonec | Friderik IX. Danski (por. 1935–1972; njegova smrt) |
Potomci | Margareta II., kraljica Danske Princesa Benedikta Ana-Marija, kraljica Helenov |
Rodbina | Bernadotte |
Oče | Gustav VI. Adolf Švedski |
Mati | Princesa Margareta Connaughtska |
Ingrid Švedska (polno ime Ingrid Victoria Sofia Louise Margareta), danska kraljica, 28. marec 1910, † 7. november 2000
Ingrid je bila kraljica Danske od 1947 do 1972 kot žena kralja Friderika IX.. Rodila se je v rodbini Bernadotte kot hčerka kralja Gustava VI. Adolfa Švedskega in njegove prve žene princese Margarete Connaughtske. Je mati sedanje danske kraljice Margarete II., princese Benedikte Sayn-Wittgenstein-Berleburške in kraljice Ane-Marije Grške, ki je žena Konstantina II. Grškega. Bila je tudi teta sedanjega švedskega kralja , Karla XVI. Gustava.
Zgodnje življenje
[uredi | uredi kodo]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/Crown_Prince_Gustav_%28VI%29_Adolf_of_Sweden_w_fam_07729v.jpg/220px-Crown_Prince_Gustav_%28VI%29_Adolf_of_Sweden_w_fam_07729v.jpg)
Princesa Ingrid se je rodila 28. marca 1910 v kraljevi palači v Stuckholmu kot tretji otrok in edina hčerka švedskega kronskega princa Gustava Adolfa in njegove prve žene princese Margarete Connaughtske. Njen oče je bil najstarejši sin kralja Gustava V. Švedskega in njegove žene Viktorije Badenske. Njena mama je bila hčerka tretjega sina kraljice Viktorije, princa Arturja, vojvoda Connaughtskega in Strathearnskega in njegove žene princese Ludvike Margarete Pruske.
Krščena je bila 5. maja 1910 kot Ingrid Victoria Sofia Louise Margareta v Slottskyrkanu (kraljeva kapela) v Stockholmu. Njeni botri so bili: kralj Gustav in kraljica Viktorija (njena stara starša); kraljica vdova (njena prababica); vojvoda in vojvodinja Connaughtska in Strathearnska (njena stara starša); velika vojvodinja vdova Badenska (njena prababica); velika vojvodinja Badenska; vojvodinja vdova Dalarnska; carina Rusije; princesa Aleksander Teška; princ Adalbert Pruski; in valižanski princ.[4]
Družina je živela v stanovanjih v Kraljevi palači v Stockholmu v Ulriksdalskem dvorcu, blizu prestolnice, in v poletni rezidenci, gradu Sofiero v Scanii na jugu Švedske.[5] Leta 1920, ko je bila Ingrid stara samo deset let, je njena mati umrla za meningitisom, medtem ko je bila v osmem mesecu šeste nosečnosti.[6] Njen oče se je tri leta kasneje poročil z lady Louise Mountbatten. Louise je bila Ingridina mrzla sestrična. Ingrid se je počutila, da jo je oče izdal, ko se je ponovno poročil, in zato ni bila prijazna do prestolonaslednice Louise. Z očetom sta se pobotala po mnogih letih kasneje.[7]
Poroka
[uredi | uredi kodo]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d5/The_newly_married_royal_couple_running_through_the_city.jpg/220px-The_newly_married_royal_couple_running_through_the_city.jpg)
Leta 1928 je Ingrid v Londonu spoznala valižanskega princa, ki je bil njen mrzli bratranec. Nekateri so jo videli kot možno ženo britanskega prestolonaslednika. Njena mati, Margareta Connaughtska, in takratni oče valižanskega princa, kralj Jurij V., sta bila bratranca, saj sta bila oba vnuka kraljice Viktorije. Vendar pa se na koncu ni odvila nobena zaroka.[8] Bila je tudi kandidatka za možno ženo princa Jurija Britanskega, četrtega sina kralja Jurija V.
15. marca 1935, kmalu pred njenim 25. rojstnim dnevom, se je zaročila s Friderikom, kronskim princem Danske in Islandije. Oba sta bila potomca tako Oskarja I. Švedskega kot tudi velikega vojvoda Leopolda Badenskega in tako ji je bil Friderik bratranec v tretjem kolenu. Kot potomec Pavla I. Ruskega je bil Friderik Ingridini materi bratranec v četrtem kolenu. Poročila sta se 24. maja 1935 v Stockholmski katedrali. Med poročnimi gosti so bili kralj in kraljica Danske, kralj in kraljica Belgije ter kronski princ in princesa Švedske. Njena poroka je bila ena izmed največjih medijskih dogodkov dneva na Švedskem leta 1935 in prejela je toliko pozornosti, da so bili mediji kritizirani. Ingrid se je tudi pojavila na radiu leta 1935 in je prebrala pesem, kar je tudi dobilo veliko pozornosti.
Prestolonaslednica
[uredi | uredi kodo]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9f/May_9th_1945_%2810536964834%29.jpg/220px-May_9th_1945_%2810536964834%29.jpg)
Kot kronska princesa je bila uradni patron skavtinj (1936), potem ko je opravila enake preizkuse, ki so jih dobili drugi kandidati. Leta 1940 je bila pred okupacijo vodja Danske Kvinders Beredskab (Vojno prizadevanje družbe danskih žensk).[9] Med nemško okupacijo Danske v drugi svetovni vojni je Ingrid s svojim osebnim pogumom in integriteto vplivala na dansko kraljevsko hišo in njeno ravnanje v odnosu do okupacijskih sil ter je osvojila veliko popularnost kot simbol tihe odpornosti in javnega domoljubnega nauka. Danskemu prebivalstvu je pokazala solidarnost in med vojno jo je bila pogosto lahko videti na kolesu ali z otroškim vozičkom na ulicah Kopenhagna. Zaradi njenega odprtega kljubovanja okupacijskim silam je njenega dedka, kralja Gustava Švedskega, skrbelo glede tveganja in leta 1941 ji je poslal zahtevo, naj bo bolj diskretna "zavoljo dinastije" in njene varnosti, vendar je ona na to reagirala z jezo in zavrnila njegovo zahtevo ter je imela podporo pri svojem možu, ki je delil njeno mnenje. Eden od prikazov njenega kljubovanja je bilo pozicioniranje zastav Danske, Švedske in Združenega kraljestva na okno male šole v kraljevski rezidenci Amalienborg v središču Kopenhagna.
Kraljica
[uredi | uredi kodo]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/92/Kongeparret.jpg/220px-Kongeparret.jpg)
Ko moževem pristopu na prestol 20. aprila 1947 je postala kraljica Danske. Kot kraljica je reformirala tradicije na danskem dvoru, ukinila mnogo staromodnih dvornih navad in ustvarila bolj sproščeno atmosfero na uradnih sprejemih. Zanimala sta jo vrtnarjenje in umetnost ter glede na svojo lastno zgodovinsko raziskavo o prvotnem videzu palače je prenovila Gråsten Slot.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/78/Ingrid_of_Sweden%2C_Queen_Consort_of_Denmark%2C_greeting_the_crew_of_Regina_M%C3%A6rsk_in_1983_%287312758256%29.jpg/220px-Ingrid_of_Sweden%2C_Queen_Consort_of_Denmark%2C_greeting_the_crew_of_Regina_M%C3%A6rsk_in_1983_%287312758256%29.jpg)
Leta 1972 je Ingridin mož umrl. Istega leta je bila potem, ko je prisegla, da bo spoštovala dansko ustavo, imenovana za Rigsforstander (uradnega regenta) in predstavnika monarha, kadarkoli je bila njena hčerka (in kasneje sta bila njena vnuka) odsotna, to je naloga, ki jo je opravljala ob številnih priložnostih. To je bila izjema, saj je bilo glede na ustavo iz leta 1871 v odsotnosti monarha dovoljeno le kronskem princu delovati kot regent.
Bila je patron velikemu številu družbenih organizacij in te pozicije je eno za drugo na koncu prepustila princesi Benedikti ko so leta minevala: Røde Kors, Ældre Sagen, Red Barnet, Løgum Klosters Refugium in Fonden for Træer og Miljø. Ustanovila je tudi organizacije Kong Frederik og Dronning Ingrids fond til humanitære og kulturelle formål, Ingridfondet za južni Jutland, Det kgl. Grønlandsfond in Dronning Ingrids Romerske Fond til støtte af kulturelle og videnskabelige formål. Opisana je bila kot vestna, dobro pripravljena in energična.
Smrt
[uredi | uredi kodo]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/FrederikIX-Gravsten.jpg/220px-FrederikIX-Gravsten.jpg)
Kraljica Ingrid je umrla 7. novembra 2000 v palači Fredensborg v Fredensborgu s svojimi tremi hčerkami, kraljico Margareto II., princeso Benedikto in kraljico Ano-Marijo Grško, in desetimi vnuki ob njeni postelji. Po objavi njene smrti se je na tisoče ljudi zbralo zunaj uradne rezidence palače Amalienborg in slednji so pustili rože, prižgali sveče in peli himno v njeno čast.[10] Njen pogreb se je odvil 14. novembra 2000 in Ingrid je bila pokopana poleg svojega moža, kralja Friderika IX. izven Roskildske katedrale blizu Københavna. Pogreba se je udeležilo veliko evropskih kronanih glav in drugih vodij držav, med njimi kralj in kraljica Švedske, kraljica Španije, kraljica Nizozemske, kralj in kraljica Norveške, kralj in kraljica Belgijcev, veliki vojvoda in velika vojvodinja Luksemburška, valižanski princ, dedni knez Monaka, predsednik Islandije, Ólafur Ragnar Grímsson, in predsednik Finske, Mauno Koivisto.
Otroci
[uredi | uredi kodo]Kraljica Ingrid in kralj Friderik IX. sta imela tri hčerke, deset vnukov in enaindvajset pravnukov.
- Kraljica Margareta II. Danska, rojena 16. aprila 1940, poročena s Henrijem de Laborde de Monpezat in ima dva sina ter osem vnukov.
- Princesa Benedikta Danska, rojena 29. aprila 1944, poročena s princem Richardom Sayn-Wittgenstein-Berleburškim in ima tri otroke ter štiri vnuke.
- Kraljica Ana-Marija Grška, rojena 30. avgusta 1946, poročena s Konstantinom II. Grškim in ima pet otrok ter devet vnukov.
Nazivi
[uredi | uredi kodo]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Standard_of_Queen_Ingrid_The_Queen_Mother_%281948-2000%29.svg/180px-Standard_of_Queen_Ingrid_The_Queen_Mother_%281948-2000%29.svg.png)
- 28. marec 1910 – 24. maj 1935: Njena kraljeva visokost princesa Ingrid Švedska
- 24. maj 1935 – 20. april 1947: Njena kraljeva visokost prestolonaslednica Danske
- 20. april 1947 – 14. januar 1972: Njeno veličanstvo kraljica Danske
- 14. januar 1972 – 7. november 2000: Njeno veličanstvo kraljica Ingrid Danska
Predniki
[uredi | uredi kodo]16. Oskar I. Švedski | ||||||||||||||||
8. Oskar II. Švedski | ||||||||||||||||
17. Jožefina Leuchtenberška | ||||||||||||||||
4. Gustav V. Švedski | ||||||||||||||||
18. Viljem Nassavski | ||||||||||||||||
9. Sofija Nassavska | ||||||||||||||||
19. Princesa Pavlina Württemberška | ||||||||||||||||
2. Gustav VI. Adolf Švedski | ||||||||||||||||
20. Veliki vojvoda Leopold Badenski | ||||||||||||||||
10. Veliki vojvoda Friderik I. Badenski | ||||||||||||||||
21. Princesa Zofija Švedska | ||||||||||||||||
5. Viktorija Badenska | ||||||||||||||||
22. Viljem I. Nemški | ||||||||||||||||
11. Princesa Ludovika Pruska | ||||||||||||||||
23. Avgusta Saško-Weimarska | ||||||||||||||||
1. Ingrid Švedska | ||||||||||||||||
24. Ernest I., vojvoda Saško-Coburg-Gotski | ||||||||||||||||
12. Albert Saško-Coburg-Gothski | ||||||||||||||||
25. Princesa Ludovika Saško-Gotha-Altenburška | ||||||||||||||||
6. Princ Artur, vojvoda Connaughtski in Strathearnski | ||||||||||||||||
26. Princ Edvard, vojvoda Kentski | ||||||||||||||||
13. Viktorija Britanska | ||||||||||||||||
27. Princesa Viktorija Saška-Coburg-Saalfeldska | ||||||||||||||||
3. Princesa Margareta Connaughtska | ||||||||||||||||
28. Princ Karel Pruski | ||||||||||||||||
14. Princ Friderik Karel Pruski | ||||||||||||||||
29. Princesa Marija Saška-Weimar-Eisenaška | ||||||||||||||||
7. Princesa Ludovika Margareta Pruska | ||||||||||||||||
30. Leopold IV. Anhalt-Dessavski | ||||||||||||||||
15. Princesa Marija Ana Anhaltska | ||||||||||||||||
31. Princesa Friderika Vilma Pruska | ||||||||||||||||
Sklici
[uredi | uredi kodo]- ↑ 1,0 1,1 Find a Grave — 1996.
- ↑ 2,0 2,1 Lundy D. R. The Peerage
- ↑ 3,0 3,1 FemBio database
- ↑ Roger Lundgren, Ingrid, Prinsesse af Sverige, Dronning af Danmark, Ljudski tisk, 2010. Pridobljeno 17. avgusta 2015.
- ↑ »Kraljica Ingrid Danska«. Daily Telegraph. 8. november 2000. (angleško)
- ↑ Thygesen, Peter (8. november 2000). »Ingrid, Queen Mother of Denmark«. The Guardian.
- ↑ Roger Lundgren quoting close royal family members in Ingrid – prinsessa av Sverige, drottning av Danmark ISBN 978-91-85183-81-4 str. 17-20
- ↑ »Historical documents - Department of Foreign Affairs and Trade«. info.dfat.gov.au.
- ↑ Börge Outze & Aage Svendstorp (v švedščini): 5 år i bojor. Danmark under ockupationen 1940–1945 (5 let v verigah. Danska med okupacijo) Aktiebolaget boktryck (1945) Hälsingborg
- ↑ »Danska kraljica mati umre«. BBC. 7. november 2000. Pridobljeno 22. avgusta 2013. (angleško)
Bibliografija
[uredi | uredi kodo]- Staffan Skott: Alla dessa Bernadottar (Vsi Bernadottci) (1996) (v švedščini)
Zunanje povezave
[uredi | uredi kodo]- Kraljica Ingrid na spletni strani danske kraljeve zbirke v Amalienborški palači
- Razstava kraljice Ingrid na spletni strani danske kraljeve zbirke v Amalienborški palači
- Osmrtnica na The Telegraph, 8. november 2000
Ingrid Švedska Rojen: 28. marec 1910 Umrl: 7. november 2000
| ||
Danska kraljevska družina | ||
---|---|---|
Predhodnik: Aleksandra Mecklenburg-Schwerin |
kraljica Danske 1947–1972 |
Naslednik: Henri Laborde de Monpezat kot princ |