Jordán Tamás (színművész)
Jordán Tamás | |
![]() | |
Stekovics Gáspár felvétele | |
Született | 1943. január 15. (81 éves)[1] Budapest[1] |
Állampolgársága | magyar |
Házastársa | Fulmer Judit (h. 1967–)[2] |
Élettársa |
|
Gyermekei | Jordán Tamás Jordán Péter Jordán Adél Jordán Benedek |
Foglalkozása |
|
Iskolái | Budapesti Műszaki Egyetem (–1966) |
Kitüntetései |
|
Színészi pályafutása | |
Aktív évek | 1961– |
Híres szerepei | Veiszkopf Árpád/Vekker úr Hány az óra, Vekker úr? Kolonics Dénes Tűzvonalban |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Jordán Tamás témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Jordán Tamás (Budapest, 1943. január 15. –) a Nemzet Színésze címmel kitüntetett, Kossuth- és Jászai Mari-díjas magyar színész, rendező, színigazgató, főiskolai docens, érdemes művész, a Halhatatlanok Társulatának örökös tagja. A szombathelyi Weöres Sándor Színház alapító és örökös tagja.
Életpályája
[szerkesztés]Szülei Jordán László jogász és Valló Sarolta. Anyai és apai nagyapja is győri, előbbi polgármester-helyettes volt, utóbbi Erdélyből áttelepülve lett a Cardo Bútorgyár tulajdonosa a második világháború végéig.[4] Négy fiatalabb[5] testvére született. A Budafoki úton és a Gellért-fürdő környékén nőtt fel.[6]
Általános és középiskolában is osztálytársak és barátok voltak Bálint Andrással. 1961-ben érettségizett a József Attila Gimnáziumban.[6] Már ekkor érzett vonzalmat a színművészet irányában, de nem vették fel a Színház- és Filmművészeti Főiskolára. 1966-ban földmérő mérnökként szerzett diplomát a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem mérnöki karán, ahova édesapja kérésére felvételizett és ahol egy életre megszerette a geodéziát.
1961-ben Bálint András vitte el az Egyetemi Színpadhoz, amely akkor élte hőskorszakát. Abban az évben alakult meg az ELTE „univerzitas” tagozata is, aminek Ruszt József még mint főiskolás volt a rendezője. Első fia születéséig játszott az együttessel, egyetemi évei alatt. Többek között Sólyom Katival, Halász Péterrel, Fodor Tamással, Hetényi Pállal. Előadásaikkal bejárták Európát, ami a hatvanas években önmagában is irigylésre méltó dolog volt. Első kőszínházi szereplésével zárta ezt az időszakot, amikor egy beugrásra Zsámbéki Gábor[6] lehívta Kaposvárra. Ezután a Fővárosi Tanács telekkitűzési osztályának mérnöke lett.
1970-ben a 25. Színháztól, ahol épp Haumann Péterrel a főszerepben a Szókratész védőbeszéde című darabot rendezték, felkérték egy egymondatos szerepre, mint börtönszolga. Ezután eleinte munka mellett keresetkiegészítésként játszott, hamarosan azonban annyi szerepet kapott, hogy 1972-ben – miután az Országos Rendező Iroda kiadta az igazolást, hogy színész[7] – leszerződött a színházhoz.
Eközben 1973-ban megkapta az Edelényi János által rendezett II. Richard tévéfilm címszerepét, melynek operatőre Fehér György volt, partnerei pedig Básti Lajos, Őze Lajos, Bujtor István, Lukács Sándor, Kőmíves Sándor, Gelley Kornél voltak. Majd hamarosan egy újabb főszerepet kapott, Zolnay Pál és Ragályi Elemér Sámán című játékfilmjében, Zala Márkkal és Jobba Gabival. Ám az egész további életét meghatározó feladat mégis a Költészet: József Attila című 5-ször 20 perces emlékműsor volt, melyet a Magyar Televízió készíttetett szintén Edelényi Jánossal és Fehér Györggyel, hogy méltóképpen megünnepelje József Attila 75. születésnapját. Mindössze három színész szerepelt benne: Cserhalmi Anna, Latinovits Zoltán és Jordán Tamás. Az alkotók ragaszkodtak ahhoz, hogy verseket úgy mondják el, mintha beszélgetnénk valakivel. A zenét a Kaláka és Sebő együttes biztosította.[7] A műsort végül nagy késéssel mutatták csak be, azonban Gábor Miklóstól kapott egy négyoldalas, kézzel írt, elragadtatott levelet. Ezek ihletettségében született meg első önálló József Attila-estje.[8][9]
1977-től, amikor a 25. Színházat összevonták az Állami Déryné Színházzal, a Várszínház színésze, majd 1980-tól 11 éven át a kaposvári Csiky Gergely Színház művésze volt. Ez az évtized meghatározó időszak volt ez az életében. Adél születése után szerződött oda Bezerédi Zoltán, Básti Juli, Máté Gábor és Eperjes Károly és olyan rendezőkkel dolgozhatott, mint Babarczy László, Ascher Tamás, Gothár Péter, Gazdag Gyula és Ács János. Az 1980-as évek közepétől Lázár Katival már itt is foglalkoztak fiatalokkal. Amikor a társulat kezdett feloszlani, Budapestre költöztek, hogy folytassák a tanítást.[6]
Rendezői debütálása 1987-ben a tettyei romoknál a Pécsi Nyári Színház keretében bemutatott Móricz Zsigmond Úri muri című előadás volt, a kaposvári színház társulatának tagjaival és a Baranya Táncegyüttes statisztériájával. Az előadásban maga is játszott.[10]
1991-ben Lázár Katival közösen megalapították a Merlin Színház színitanodáját, a Merlin Színészképző Műhelyt.[11] Többek között Réz Pál, Györgyfalvai Katalin, Fehér György, Ságodi Gabriella, Pintér Tamás tanítottak ott. Majd, amikor Márton András, a Merlin kitalálója és akivel közösen alapították a színházat, Los Angelesbe utazott,[m 1] még abban az évben, 2003-ig ő vette át a színház igazgatói posztját.[6]
2003. január 1-jétől[13] 2008. június 30-ig a Nemzeti Színház igazgatója volt. A Nemzeti igazgatása után Szombathelyen megalapította a Weöres Sándor Színházat.[14] 2001 óta járt színészként vagy rendezőként a város rendezvényeire, a karneválra a Sportházban és a nyári játékokra. Ezeken tapasztalta meg, mennyire szeretnének a szombathelyiek színházat.[15]
2002–2006 között a Színház- és Filmművészeti Egyetem osztályvezető tanára volt Lukáts Andorral. 2007-től 2010-ig pedig főiskolai docensként az akkor még a Berzsenyi Dániel Főiskola kereteiben, majd 2008-tól a Nyugat-magyarországi Egyetemhez tartozó Savaria Egyetemi Központ részeként Szombathelyen működő Művészeti, Nevelés- és Sporttudományi Kar[16] Színházművészeti Intézeti Tanszékének vezetője volt.[17][18][19] 2017-ben Lukáts Andorral közösen a „kaposvári hagyományokon” alapuló színészképzést indított fiatalok számára a budapesti Sanyi és Aranka Színházban.[20][21]
2012-től 2015-ig a Nemzeti Kulturális Alap Színházi Szakmai Kollégiumának tagja,[22][23] 2006 novemberétől[24] 2007 májusáig a Magyar Színházi Társaság elnöke is volt.[25]
2008-ban Fűzfa Balázs irodalomtörténésszel közösen indította útjára a magyar költészet napjához kapcsolódó Nagy versmondás elnevezésű programsorozatot,[m 2] ami célja, hogy felhívja a figyelmet a magyar líra kiemelkedő műalkotásaira[30][31] és hogy a résztvevők megtapasztalják, hogy verset tanulni élvezet is lehet, hiszen a közösségi élmény semmivel nem pótolható.[29]
Szinkronizálást csak ritkán vállal.[32]
Feleségével 1963-ban ismerkedtek meg és 1967-ben házasodtak össze. Ebből a házasságból két fia született, Tamás (1968) bútorasztalos lett és Péter (1970), aki televíziós gyártásvezető.[33] Nem váltak el, mert Jordán Tamás családja rendkívül vallásos.[34] Lázár Kati Kossuth-díjas színművésznő másfél-két évtizeden át volt élettársa, lányuk Jordán Adél (1980) színésznő.[6][34][35] Pap Kriszta közgazdásszal, aki előbb munka-, majd élettársa lett, a Merlin Színházban eltöltött időben ismerkedett meg, fiuk, Benedek (1997) focizik.[6][34][36] 2018-ban, 22 év után különváltak útjaik.[37]
2020. február 25-én választották a nemzet színészévé Andorai Péter helyére.[38]
Színházi munkái
[szerkesztés]Fontosabb színpadi szerepei
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/Jord%C3%A1n_Tam%C3%A1s_fortepan_32991.jpg/250px-Jord%C3%A1n_Tam%C3%A1s_fortepan_32991.jpg)
- Platón: Szókratész védőbeszéde (Szókratész)
- Molière, Örkény István: Zsugori uram telhetetlen, fösvény ember (Zsugori uram)
- Illyés Gyula: Kegyenc (A kegyenc)
- Mihail Afanaszjevics Bulgakov, Babarczy László, Szöllősy Klára: A Mester és Margarita („A Mester”, Jesua Ha-Nocri)
- Bulgakov, Elbert János: Képmutatók cselszövése[m 3] (Molière)
- Peter Weiss: Marat/Sade[m 4] (De Sade márki)
- Anton Pavlovics Csehov, Spiró György: Cseresznyéskert (Gájev)
- Alex Koenigsmark, Varga Győző: Agyő, kedvesem (Culik)
- Federico García Lorca, András László: Bernarda Alba háza (Bernarda Alba)
- George Bernard Shaw, Ottlik Géza: Szent Johanna (Warwick gróf)
- Eugène Ionesco, Gera György: A kopasz énekesnő (Mr. Smith)
- Sławomir Mrożek, Kerényi Grácia: A rendőrség (rendőrfőnök)
- Samuel Beckett, Kolozsvári Grandpierre Emil: Godot-ra várva (Vladimir)
- Nyikoláj Robertovics Erdman, Dalos Rimma: Az öngyilkos (Alexandr Petrovics Kalábuskin)
- Fejes Endre: Cserepes Margit házassága (Cserepes István)
- Weöres Sándor: A kétfejű fenevad (Lipót)
- Carlo Goldoni, Jékely Zoltán: Karneválvégi éjszaka (Momolo)
- Anton Pavlovics Csehov, Makai Imre: Sirály (Trigorin)
- Arthur Miller, Ungvári Tamás: Az ügynök halála (Ben bácsi)
- John Kander, Fred Ebb, Joe Masteroff: Kabaré (Schultz úr)
- Móricz Zsigmond, Jordán Tamás: Rokonok (Berci bácsi)[41]
Rendezései
[szerkesztés]- Móricz Zsigmond: Úri muri (Pécsi Nyári Színház a Tettyei Romoknál, 1987)
- Carlo Goldoni: Karneválvégi éjszaka (Csiky Gergely Színház, 1990)
- Jean Anouilh: Szeret, nem szeret (Csiky Gergely Színház, 1991)
- Rainer Werner Fassbinder: Petra von Kant keserű könnyei (Merlin Színház, 1992)
- Madách Imre: Az ember tragédiája (Merlin Színház, 1999)
- Móricz Zsigmond: Rokonok (Radnóti Miklós Színház, 2000)
- Csiky Gergely: Buborékok (Nemzeti Színház, 2004)
- Ion Luca Caragiale (Réz Pál fordítása nyomán Parti Nagy Lajos): Farsang (Nemzeti Színház, 2005)
- Móricz Zsigmond, Jordán Tamás: Rokonok (Weöres Sándor Színház, 2012)
Művei
[szerkesztés]Önálló estjei
[szerkesztés]- Amit szívedbe rejtesz (József Attila Szabad ötletek jegyzéke című műve, verseivel kiegészítve)[42]
- Szólt az ember (Sebő Ferenccel közös József Attila-estje)[43]
- Platón: Szókratész védőbeszéde (1992-től Horváth Ákossal, 2015-től Berkes Bencével közös előadás, Devecseri Gábor fordításában)[44][45][46]
- Széllel szembe – poénok és poémák (Jordán Tamás stand up estje)[47]
Drámái
[szerkesztés]- Jordán Tamás, Selmeczi György (zene): Szeretni kell (Merlin Színészképző műhely, 1994)[48][49]
- Jordán Tamás, Selmeczi György: Megadom, és… (Merlin Színészképző műhely, 1997)[50]
- Móricz Zsigmond alapján színpadra alkalmazta Jordán Tamás: Rokonok (Győri Nemzeti Színház, 2004; Weöres Sándor Színház, 2012)[51]
- Jordán Tamás, Barták Balázs: A szentgotthárdi csata (Weöres Sándor Színház gálaműsor, Szentgotthárd, 2014)[52]
Filmes, televíziós munkái
[szerkesztés]Televíziós és filmszerepei
[szerkesztés]Játékfilmek
[szerkesztés]- Staféta (1971) .... Tamás
- Teketória (Tamás, 1977)
- Sámán (Tamás, 1977)
- Megáll az idő (Lovas, 1982)
- Elveszett illúziók (1983)
- Első kétszáz évem (1985)
- Hány az óra, Vekker úr? (Veiszkopf Árpád/Vekker úr, 1985)
- Embriók (1986)
- Érzékeny búcsú a fejedelemtől (1987)
- Szédülés (1990)
- Céllövölde (1990)
- A távollét hercege (1991)
- Az utolsó nyáron (1991)
- Édes Emma, drága Böbe (1992)
- Sose halunk meg (Vigéc, 1993)
- Pá, drágám! (1994)
- Ez van, Azarel! (1995)
- Szamba (1995)
- Apa győz (1997)
- Pannon töredék (1998)
- A napfény íze (1999)
- Kínai védelem (1999)
- Az utolsó blues (2002)
- Szent Iván napja (2003)
- Csudafilm (Dr. Bilkei ,2005)
- Mansfeld (2006)
- Premier (2006)
- Szabadság, szerelem (Karcsi nagyapja, 2006)
- Megy a gőzös (2007)
- Noé bárkája (Adorján, 2007)
- Szabadesés (2014)
- Testről és lélekről (2017)
- A pásztor (2019)
- Az unoka (2022)
- Együtt kezdtük (2022)
- Ma este gyilkolunk (2024)
Tévéfilmek
[szerkesztés]- A kolozsvári bíró (1971)
- Szerelmem, Elektra (1974)[53]
- II. Richárd (II. Richárd, 1975)
- A bosszú (Ferficskin, 1977)
- Angliai II. Edward élete (1978)
- Viszontlátásra, drága! (1978)
- A Danton-ügy (Robespierre, 1978)
- Forró mezők (1979)
- Az a szép, fényes nap (1981)
- Optimisták (1981)
- Macbeth (1982)
- A tökfilkó (Vatelin, 1982)
- Mint oldott kéve 1-6. (1983)
- A béke 7. napja (1983)
- Torquato Tasso (1984)
- A kárókatonák még nem jöttek vissza (1985)
- Csinszka (1987)
- A varázsló álma (1987)
- A pacsirta (1987)
- Gaudiopolis - In memoriam Sztehlo Gábor (1989)
- Szonatina egy páváért (1990)
- Cikász és a halló pálmák (1990)
- Karneválvégi éjszaka (1990) rendező is
- Az öngyilkos (1990)
- Yvonne, burgundi hercegnő (1990)
- Brigitta (1993)
- Hanna (1993)
- Devictus Vincit (Mindszenty József, 1994)
- A kert (1994)
- Pá, drágám (1994)
- Családi nyár (1995)
- Aranyoskáim (1996)
- Szigetvári vértanúk (1996)
- Offenbach titkai (1996)
- Apa győz (1997)
- A fiú naplójából (1997)
- Kisváros (Zsigmond Ferenc, 2001)
- Csaó, bambino (2005)
- A kékszakállú herceg vára (2005)
- A Veinhageni rózsabokrok (2006)
- Az igazi halál (2007)
- Tűzvonalban (Kolonics, 2007–2010)
- Géniusz, az alkimista (Bíboros, 2009)
- Utolsó rapszódia (Liszt Ferenc, 2011)
- Terápia (2014)
- Janus (2015)
- Keresztanyu (2021–2022)
- Hazatalálsz (2023–2024)
Szinkronszerepei
[szerkesztés]- Párbaj a szigeten – további magyar hang (1962)
- A napfény íze – Sors Gusztáv (John Neville) (1999)
- Világszám! – Színházigazgató (Jiří Menzel) (2004)
Rádió- és hangjáték szerepei
[szerkesztés]- Rádiójáték
- Vészi Endre: Bukósisak (1973)
- Bárdos Pál: "A goromba tábornok esete" (1999)
- Lanczkor Gábor: A malária (2012) – Alexander Csoma de Körös /Kőrösi Csoma Sándor/[54][55]
- Hangoskönyv
- Ady Endre válogatott versei (Kossuth Kiadó és Mojzer Kiadó, 2005) – közreműködő[56]
- József Attila versei (önálló estje Sebő Ferenccel, Arany Klasszikusok sorozat, Kossuth Kiadó és Mojzer Kiadó, 2008)[56][57]
- Az vagy nekem… (szerelmes versek, 2013) – közreműködő[58]
- Lev Tolsztoj: Ivan Iljics halála (Hungaroton, 2019)[59]
Könyve
[szerkesztés]- Hátrametszés. Az életem – tétre, helyre, befutóra; Alexandra, Pécs, 2016 ISBN 978 963 357 966 4
Verse
[szerkesztés]- Eleje, közepe, vége (a Kaláka együttes megzenésítette)[60][61]
Díjai, elismerései
[szerkesztés]- Jászai Mari-díj (1978)
- Érdemes művész (1986)
- Kossuth-díj (1996)
- Budapestért díj (2000)[62]
- A Magyar Köztársasági Érdemrend középkeresztje (2002)
- Pro Civitate díj (2006)
- Örökös tag a Halhatatlanok Társulatában (2007)
- A Magyar Köztársasági Érdemrend középkeresztje a csillaggal (2010)
- Prima díj (2011)
- Jubileumi Prima Primissima díj (2012)
- Bessenyei Ferenc-díj (2013)[63]
- 16. VIDOR Fesztivál életműdíja (2017)[64]
- Zugló díszpolgára (2017)[65]
- Hazám-díj (2017)[66]
- Radnóti Miklós antirasszista díj (2018)[67]
- Szombathely díszpolgára (2019)
- A Nemzet Színésze (2020)
- A Weöres Sándor Színház örökös tagja (2022)[68]
- Budapest díszpolgára (2023)[69]
Megjegyzések
[szerkesztés]- ↑ Márton András az 1992. március 20-án megnyílt Los angelesi magyar konzulátus vezetője lett.[12]
- ↑ Fűzfa Balázs a Nyugat-Magyarországi Egyetem Irodalomtörténeti tanszékének tanáraként 2007–2013 között A 12 legszebb magyar vers konferencia- és könyvsorozat címmel kísérletet tett a magyar irodalom 12 remekművének – ami egy általa alkotott válogatás közismert és kedvelt költeményekből, az egyetemi képzés és a középiskolai tananyag fontos darabjaiból – újraértésére és újraértelmezésére. A konferencia előadásaiból szerkesztett kötetek is megjelentek. A projekt különlegessége, hogy minden egyes művet konkrét helyszínnel kapcsolt össze. 2007 őszén Koltó volt az első irodalmi állomás: Petőfi Szeptember végén című versének apropóján. Ebbe a kezdeményezésbe csatlakozott egy felkérés kapcsán Jordán Tamás a 2008-as Pilinszky-konferencián memoriter-akciójával.[26][27][28][29]
- ↑ A Képmutatók cselszövése vagy Álszentek cselszövése címen is bemutatott Bulgakov-színdarab a Molière című történelmi drámájának átirata.[39]
- ↑ A Marat/Sade vagy Marat halála teljes címe Jean Paul Marat üldöztetése és meggyilkolása, ahogy a charentoni elmegyógyintézet színjátszói előadják de Sade úr betanításában. Ez, az 1981-ben a kaposvári Csiky Gergely Színházban bemutatott darab Ács János rendezésében – Koltai Tamás megfogalmazásában – színház-történetté vált.[40]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Freebase-adatdump. Google
- ↑ https://ridikul.hu/cikk/2020/01/13/az-elete-lett-a-szinhaz-77-eves-jordan-tamas/
- ↑ http://rtl.hu/rtlklub/21szazad/videok/323827
- ↑ Elmer István: Áld és véd, Új Ember Hetilap, ujember.hu - 2012. november 11.
- ↑ Simon Erika: Boldog Apor Vilmos oltáránál – Beszélgetés Jordán Lászlóval Archiválva 2017. szeptember 2-i dátummal a Wayback Machine-ben, Keresztény Élet (2015. június 14.), gyor.egyhazmegye.hu - 2015. szeptember 7.
- ↑ a b c d e f g Csáki Judit: „Meseszerű, de tudom, hogyan kell csinálni”, Beszélő 7. évfolyam 12. szám, beszelo.c3.hu - 2002.
- ↑ a b Jordán Tamás Archiválva 2017. szeptember 4-i dátummal a Wayback Machine-ben 2. nap: A Huszonötödik Színház, wssz.hu - 2013. május 21.
- ↑ E. Tóbiás Sára: Jordán 70 Archiválva 2017. szeptember 4-i dátummal a Wayback Machine-ben Serafine kiemelt televíziós ajánlója # 3. hét, szinhazkolonia.hu - 2013. január 18.
- ↑ Murányi Gábor: Évtizedek múlva is beszélni fogunk erről, írták 30 éve - és igazuk volt Archiválva 2017. szeptember 4-i dátummal a Wayback Machine-ben, hvg.hu - 2017. május 19.
- ↑ Színház folyóirat XX. évfolyam 11. szám Archiválva 2017. január 20-i dátummal a Wayback Machine-ben, P. Müller Péter: Önérvényesítés, önsorsrontás (Úri muri, 7-8. oldal) - 1987. november
- ↑ Merlin Színészképző Műhely. merlin1991-2000.5mp.eu. [2009. február 8-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Avar János, Barát József, Babos András, Baló György, Lipovecz Iván: Tények könyve '93 - Magyar és nemzetközi almanach Az év: 1992 (74. oldal), archive.org Greger Média Kft. (Debrecen) - 1993.
- ↑ Nemzeti: első társulati ülés, leosztott posztok. Origo, 2003. január 7. (Hozzáférés: 2017. szeptember 5.)
- ↑ Szombathely színháza. wssz.hu. [2013. december 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. november 23.)
- ↑ Kalmár András: „A színház igazi nagyhatalom” Archiválva 2017. szeptember 2-i dátummal a Wayback Machine-ben, szimpatika.hu - 2012. december 9.
- ↑ NYME SEK Művészeti, Nevelés- és Sporttudományi Kar (MNSK) Kari jelentés a minőségfejlesztési program megvalósításáról Archiválva 2012. május 8-i dátummal a Wayback Machine-ben, 2007/2008. tanév, sek.nyme.hu - 2008. január
- ↑ A Nyugat-magyarországi Egyetem 2009/2010. tanévének évkönyve Archiválva 2013. augusztus 20-i dátummal a Wayback Machine-ben (332. old.), nyme.hu (hozzáférés: 2017. szeptember 1.)
- ↑ Savaria Egyetemi Központ hírlevele Archiválva 2017. szeptember 1-i dátummal a Wayback Machine-ben VII. évfolyam 9. szám, savaria.elte.hu - 2010. március 16.
- ↑ A Nyugat-magyarországi Egyetem 2010/2011. tanévének évkönyve Archiválva 2013. augusztus 20-i dátummal a Wayback Machine-ben, nyme.hu (hozzáférés: 2017. szeptember 1.)
- ↑ Újra együtt tanít a két legendás színész. YouTube ATVzrt YouTube-csatornán - Közzététel: 2017. szept. 7.
- ↑ Jordán Tamás és Lukáts Andor színészképzést indít, szinhaz.hu - 2017. szeptember 11.
- ↑ NKA állandó szakmai kollégiumainak vezetői és tagjai Archiválva 2017. szeptember 1-i dátummal a Wayback Machine-ben (2015. december 31-ig érvényes szakmai kollégiumi rendszer, vezetők, tagok), nka.hu (hozzáférés: 2017. szeptember 1.)
- ↑ Tisztújítás az NKA-ban - Ők a szakmai kollégiumok új tagjai, szinhaz.hu - 2016. február 19.
- ↑ Jordán Tamás a Magyar Színházi Társaság elnöke Archiválva 2016. július 20-i dátummal a Wayback Machine-ben, filmkultura.hu - 2006. november 24.
- ↑ A Nemzeti Kulturális Alap 2007. évi beszámolója az oktatási és kulturális miniszternek, (Magyar Hírlap 2007. május 9. A színházi élet átalakítására lenne szükség), online.nka.hu (hozzáférés: 2017. szeptember 1.)
- ↑ A 12 legszebb magyar vers Archiválva 2017. szeptember 5-i dátummal a Wayback Machine-ben honlapja (hozzáférés: 2017. szeptember 5.)
- ↑ A Nagy Versmondás – A 12 legszebb magyar vers – című kezdeményezés Archiválva 2017. szeptember 5-i dátummal a Wayback Machine-ben, meghívó, ELTE Tanító és Óvóképző Kara - 2013.
- ↑ Babos Viktória: Lista a 12 legszebb magyar irodalomból Archiválva 2017. szeptember 5-i dátummal a Wayback Machine-ben, kisalfold.hu - 2008. október 12.
- ↑ a b Ölbei Lívia: Kétnapos Pilinszky-konferencia A 12 legszebb magyar vers-sorozatban; 1000 hang: Apokrif-memoriter Archiválva 2019. augusztus 28-i dátummal a Wayback Machine-ben, vaol.hu - 2008. április 15.
- ↑ Horváth-Bolla Zsuzsanna: Együtt összeadódva! – Nagy versmondás a Nemzeti Múzeum lépcsőin. Evangelikus.hu, 2017. április 10. (Hozzáférés: 2017. szeptember 5.)[halott link]
- ↑ Nagy Versmondás az ELTE-n. Népszava Online, 2013. május 28. [2017. szeptember 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. szeptember 5.)
- ↑ Rozán Eszter: Ezt a hangot ismerem! – szinkronszínészek a Weöres Sándor Színházban Archiválva 2017. szeptember 4-i dátummal a Wayback Machine-ben, vaskarika.hu - 2010. február 10.
- ↑ Ölbei Lívia: Jordán Tamás: "Ti jók vagytok mindannyian ... miért csinálnátok hát rosszat?" Archiválva 2019. augusztus 28-i dátummal a Wayback Machine-ben, vaol.hu - 2009. július 4.
- ↑ a b c Balogh Gyula: Jordán-sztori - Egy színházi jelenség, Kossuth Kiadó (online: books.google.hu), - 2017.
- ↑ Árnyak és fények a híres színészcsaládban Archiválva 2017. augusztus 31-i dátummal a Wayback Machine-ben (Lázár Kati, Jordán Tamás és Jordán Adél története), (videó) XXI. század, rtl.hu - 2011. március 2.
- ↑ Nagy Ildikó: Az ébresztés a papa reszortja - Jordán Tamáséknál évad- és tanévkezdés után (fotókkal) Archiválva 2017. március 12-i dátummal a Wayback Machine-ben, vaol.hu - 2009. szeptember 6.
- ↑ 75 évesen kell újrakezdenie az életét Jordán Tamásnak
- ↑ Jordán Tamás a Nemzet Színésze nemzetiszinhaz.hu
- ↑ Szubotics Mariann (Hetek): Küzdelem a sztálini sötétséggel: 125 éve született Mihail Afanaszjevics Bulgakov Archiválva 2017. szeptember 3-i dátummal a Wayback Machine-ben, atv.hu - 2016. augusztus 28.
- ↑ Eörsi László: A kaposvári Marat/Sade és a kultúrpolitika (A Marat/Sade bemutatásának körülményei, 248-249. oldal), Évkönyv (Magyar történelem 1946-1989) 16., epa.oszk.hu - 2009.
- ↑ Rokonok Archiválva 2017. szeptember 3-i dátummal a Wayback Machine-ben, wssz.hu (hozzáférés: 2017. szeptember 3.)
- ↑ József Attila egy ülésben. Kikötő Online, 2008. augusztus 13. [2009. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Szemere Katalin: Coito ergo sum, nol.hu - 2016. január 28.
- ↑ Platón: Szókratész védőbeszéde Archiválva 2020. október 31-i dátummal a Wayback Machine-ben, theater.hu (hozzáférés: 2019. szeptember 12.)
- ↑ Gödör Klub Program Archiválva 2015. április 2-i dátummal a Wayback Machine-ben, godorklub.hu - 2015. február
- ↑ Platón: Szókratész védőbeszéde Archiválva 2017. szeptember 3-i dátummal a Wayback Machine-ben, wssz.hu (hozzáférés: 2017. szeptember 3.)
- ↑ Széllel szembe - poénok és poémák - Jordán Tamás stand up estje, wssz.hu (hozzáférés: 2017. szeptember 3.)
- ↑ Szeretni kell, Merlin Színház 1991-2000 - A Merlin Színészképző műhely, merlin1991-2000.5mp.eu / webcache.googleusercontent.com (hozzáférés: 2017. szeptember 3.)
- ↑ Dömötör Adrienne: „Munkások! Elvtársak! Budapesti dolgozók!” Beszélő 6. évfolyam 40. szám, Rábeszélő, beszelo.c3.hu (hozzáférés: 2017. szeptember 3.)
- ↑ Megadom, és…, Merlin Színház 1991-2000 - A Merlin Színészképző műhely, merlin1991-2000.5mp.eu / webcache.googleusercontent.com (hozzáférés: 2017. szeptember 3.)
- ↑ Forráshivatkozás-hiba: Érvénytelen
<ref>
címke; nincs megadva szöveg a(z)SzA
nevű lábjegyzeteknek - ↑ Ölbei Lívia: Török szerelem - Színészek játszották újra a történelmet Archiválva 2019. augusztus 28-i dátummal a Wayback Machine-ben, vaol.hu - 2014. augusztus 3.
- ↑ Szerelmem, Elektra - filmrészletek, részletes tartalom. jancso.film.hu. [2011. március 18-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Lanczkor Gábor: A malária, mediaklikk.hu - 2015. december 18. / 2016. január 1.
- ↑ A malária, az ELTE Művészetleméleti és Médiakutatási Intézet Rádiólexikona (hozzáférés: 2017. szeptember 3.)
- ↑ a b Találati lista - : Jordán Archiválva 2017. szeptember 4-i dátummal a Wayback Machine-ben, konyvtar.ksh.hu (hozzáférés: 2017. szeptember 3.)
- ↑ József Attila versei - hangoskönyv Jordán Tamás előadásában, kossuth.hu (hozzáférés: 2017. szeptember 4.)
- ↑ Az vagy nekem... - Szerelmes versek - Hangoskönyv Archiválva 2017. szeptember 3-i dátummal a Wayback Machine-ben, libri.hu (hozzáférés: 2017. szeptember 3.)
- ↑ Lev Tolsztoj: Ivan Iljics halála Archiválva 2020. október 1-i dátummal a Wayback Machine-ben, Jordán Tamás, hungarotonmusic.com (hozzáférés: 2019. szeptember 12.)
- ↑ . bomon.hu. [2016. február 6-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Rozán Eszter: A színház: az élet veleje – Jordán Tamással beszélgetett Fűzfa Balázs Archiválva 2017. szeptember 3-i dátummal a Wayback Machine-ben, vaskarika.hu - 2011. március 30.
- ↑ https://einfoszab.budapest.hu/list/budapest-fovaros-onkormanyzata-altal-dijakban-reszesultek-listaja
- ↑ Jordán Tamás Bessenyei-díjas (2016. január 18.)
- ↑ InfoRádió, MTI: Jordán Tamás kapta a Vidor Fesztivál életműdíját Archiválva 2017. augusztus 30-i dátummal a Wayback Machine-ben, inforadio.hu - 2017. augusztus 30.
- ↑ Díszpolgárok. www.zuglo.hu (Hozzáférés: 2017. október 14.)
- ↑ Jordán Tamás Hazám-díjat kapott, szinhaz.hu - 2017. november 18.
- ↑ Archivált másolat. [2018. március 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. március 22.)
- ↑ „Jordán Tamás színházalapító, a Weöres Sándor Színház örökös tagja” (hu-HU nyelven).
- ↑ Gálvölgyi János és Kovács Katalin is Budapest díszpolgára lett (magyar nyelven). telex, 2023. november 17. (Hozzáférés: 2023. november 17.)
Források
[szerkesztés]- Jordán Tamás a PORT.hu-n (magyarul)
- Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4
- MTI Ki kicsoda 2009. Szerk. Hermann Péter. Budapest: Magyar Távirati Iroda. 2008. ISBN 978-963-1787-283
- Nemzeti Színház honlapja
- Pais-Horváth Szilvia (nyugat.hu): Célkeresztben Jordán Tamás, wssz.hu – 2011. április 21.
További információk
[szerkesztés]- "Benned a létra", a Budafoki úttól a Hadnagy utcáig címmel Jordán Tamással, a Weöres Sándor Színház igazgatójával dr. Fűzfa Balázs beszélget (videó), sek.videotorium.hu, Szombathely: NyME SEK Könyvtára – 2011
- Jordán, Tamás a Magyar Nemzeti Digitális Archívum „magyar játékfilmek” adatbázisában
- Jordán Tamás: “A katarzis mindenképpen eljön” Archiválva 2020. március 20-i dátummal a Wayback Machine-ben – Makrai Sonja teljes interjúja a Magyar Hangban olvasható. (A cikk megjelent a szinhaz.hu oldalon: 2020.03.20. 08:37)
- Balogh Gyula: A Jordán-sztori. Egy színházi jelenség. Interjúkötet; Kossuth, Budapest, 2017
- Magyar színészek
- Magyar színházrendezők
- Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
- Színigazgatók
- Kossuth-díjasok
- Jászai Mari-díjasok
- A Nemzet Színésze cím tulajdonosai
- A Halhatatlanok Társulatának örökös tagjai
- Budapesten született személyek
- 1943-ban született személyek
- Jubileumi Prima Primissima díjasok
- Prima díjasok
- Hazám-díjasok
- Radnóti Miklós antirasszista díjasok
- A Magyar Népköztársaság Érdemes Művésze díjasok
- Élő személyek
- Magyar színészpedagógusok
- A Széchenyi Irodalmi és Művészeti Akadémia tagjai
- Budapest díszpolgárai
- Budapestért díjasok
- A Magyar Érdemrend parancsnoki keresztje a csillaggal kitüntetettjei
- A Magyar Érdemrend parancsnoki keresztjének kitüntetettjei