H8-as és H9-es HÉV
H8-as és H9-es HÉV | |
Gödöllői HÉV, Csömöri HÉV | |
![]() | |
Térkép | |
![]() | |
Adatok | |
Átadás | 1888. július 20. |
Állomások száma | ![]() ![]() |
Járműtelep | Cinkota |
Nyomtáv | 1435 mm |
Megengedett sebesség | 60 (H8), 50 (H9) km/h |
Áramellátás | 1100 V[1] |
Üzemeltető | MÁV-HÉV Helyiérdekű Vasút Zrt. |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz H8-as és H9-es HÉV témájú médiaállományokat. |
Útvonaldiagram | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
A H8-as (253-as vasútvonal; 2011-ig gödöllői HÉV) és a belőle kiágazó H9-es HÉV (szintén 253-as vasútvonal; 2011-ig csömöri HÉV) Budapest elővárosi vasútvonalai, amelyeket a MÁV-HÉV Helyiérdekű Vasút Zrt. közlekedteti az Innovációs és Technológiai Minisztérium megrendelésére az Örs vezér tere és Gödöllő, illetve Csömör, valamint betétjáratként Cinkota között. A H8-as és H9-es jelzéseket 2011. május 1-jétől viselik.[2]
A vonalakat a cinkotai kocsiszín szolgálja ki.
Története
[szerkesztés]A Budapesti Közúti Vaspálya Társaság (röviden BKVT) az első helyiérdekű vasútvonalának, a haraszti (ma H6-os HÉV) vonalnak a megnyitása után kezdte meg a cinkotai vonal építését.
A vasútvonal első szakasza a MÁV Központi pályaudvarától (a mai Keleti pályaudvartól) Rákosfalván át, Cinkotáig épült meg. A 10,3 km hosszú vonalszakaszt 1888. július 20-án adták át a forgalomnak. A gőzüzemű vasútvonalon a felépítmény 20,0 kg/fm tömegű sínekből épült és 9,0 tonna tengelyterhelést engedélyeztek rajta. A vonal második szakasza Cinkotától, Csömör és Kistarcsa érintésével, Kerepesig épült ki. A második, 9,8 km hosszú vonalszakaszt 1900. augusztus 28-án nyitották meg. Ezen a szakaszon már „i” jelű, 23,6 kg/fm tömegű síneket alkalmaztak, a legnagyobb tengelyterhelést is magasabb értékben, 10,0 tonnában határozták meg.[3]
A vonal kapcsolata a MÁV szolnoki vonalával 1904. január 14-én valósult meg, ekkor adták át a mintegy fél kilométer hosszú összekötővágányt.[4]
A BKVT már 1895-ben megszerezte a jogot, hogy vasútvonalait részben, vagy teljes hosszukban villamosítsa.[5] A társaság első ütemben a Keleti pályaudvar–Cinkota közötti szakaszon kezdte meg a villamosítást. Az 1000 V feszültségű, egyenáramú felsővezeték-rendszer kiépítésével 1911. április 19-én készült el.
A kerepesi ideiglenes végállomástól, Mogyoród határának érintésével a MÁV gödöllői vasútállomásáig tartó harmadik vonalszakaszt 1911. november 25-én adták át a forgalomnak.[6] A már villamos- és gőzüzemre is berendezett 12,8 km hosszú vonalszakasz felépítményét 30,0 kg/fm tömegű sínekből építették és 12,0 tonna tengelyterhelést engedélyezte rajta. A vonal meghosszabbításával egy időben, Cinkota és Kistarcsa között megépült az úgynevezett kavicsbányai átvágás, így 6,2 km-rel csökkent a két végállomás közötti távolság. Az új, 35 ezrelékes emelkedésű szakaszon Ilonatelep néven megállóhely is létesült, a jelentőségéből vesztett csömöri ág pedig szárnyvonallá vált. Azóta ez a legmeredekebb normál nyomtávú hazai vasútvonal.[7]
A fővároson kívüli vasútépítések mellett a társaság a Rákosszentmihályon is vonalfejlesztésbe kezdett, az akkoriban Budapesttől még különálló község belterületén villamos üzemű hurokvágányt létesítettek. A Sashalom-Nagyicce állomásból kiágazó egyvágányú hurokvágányt 1911. december 7-én nyitották meg. A társaság engedélyt kapott a Rákosszentmihályt Rákospalotával összekötő vasútvonal építésére is. Az 1913-ban átadott kétvágányú vonal szintén Nagyiccéről indult, kapcsolatot teremtett a megyeri, újpesti és angyalföldi villamoshálózatokkal rendelkező Budapest–Újpest–Rákospalotai Villamos Közúti Vasút Részvénytársaság (röviden BURV) vonalaival. A Budapest–Rákosszentmihály–Rákospalota HÉV szárnyvonal az 1930-as évektől rövidebb útvonalon járt, később pedig, mikor már csak a Csömöri útig közlekedett, nem volt közvetlen összeköttetésben a Kerepesi úttal sem.
A Keleti pályaudvar után az onnan kivezető vágányok felett 1925-ben épült az első, még a Kerepesi úttal közös vasúti-közúti híd. Amely a a hidat tartó sok vasbeton oszlopról kapta a „százlábú” elnevezést. A második világháború után 1945-ben újjáépült a HÉV hídja, 1948-ban épült mellé a közúti híd, majd 1972-ben a megszűnt HÉV szakasz pályájának helyére kerültek a befelé tartó közúti sávok. Mai formáját a 2015-2017 közötti rekonstrukció során nyerte el. A korábbi vasbeton felsőpályás gerendahidat acélszerkezetű alsópályás ívhíd cserélte le. A korábbi híd nevét adó tartóoszlopokat elbontották.[8][9]
A HÉV vasútvonal a Pongrác út – Fogarasi út csomópontnál eleinte szintben keresztezte a Budapest–Záhony-vasútvonalat, a fővonal fővárosi szakaszának pályaszintemelésére 1939–1944 között került sor. A Kerepesi úti vasúti hidat 1941. augusztus 5-én adták át a forgalomnak.[10]
A rákosszentmihályi–rákospalotai szárnyvonal második vágányát a második világháború után felszedték, anyagát más, nagyobb jelentőségű városi vasutak helyreállítására használták fel. A megmaradt egyvágányú vonalat 1953-ban a Fővárosi Villamosvasút (röviden FVV) vette át, a forgalmi kitérőkkel kibővített pályán a 69-es villamos indult meg. Az 1970-ig közlekedő Rákosszentmihályi HÉV a Csömöri útig rövidült.
Az 1950-ben készült, eredeti tervek szerint az M2-es metróvonalnak a Népstadion állomáson (a mai Puskás Ferenc Stadion állomáson) lett volna közös végállomása a gödöllői HÉV-vel, ezért itt négyvágányos, középperonos átszálló állomás épült. Az 1960-as években az Örs vezér tér körül kiépült új lakótelepek következtében jelentősen megváltoztak az utazási igények, ezért az 1963-ban újraindított metróépítéskor a végállomást az Örs vezér terénél építették meg.
A gödöllői HÉV-nek a Keleti pályaudvar Kerepesi úti oldalán, a mai trolibuszterminál helyén berendezett végállomása az M2-es metróvonal első, Örs vezér tere–Deák Ferenc tér közötti szakaszának átadása után, 1970. április 3-án szűnt meg. A helyiérdekű vasút és a kelet-pesti autóbuszok végállomását az Örs vezér terénél alakították ki.[11] A rákosszentmihályi hurokvágányon is ekkor szűnt meg a forgalom.
A vonal sajátossága a baloldali közlekedési rend, amely elsősorban a pénz hiánya miatt maradt így 1941 óta, a másik ok, hogy Cinkotán a kavicsbányai átvágás felől nincs meg a kellő megcsúszási távolság. A nyílt vonali sorompók biztosítóberendezése a legtöbb szakaszon már a helytelen és helyes vágányok fedezésére is alkalmasak. Örs vezér tere, Cinkota és Kerepes (Budapest felőli oldalán) állomásoknak a helytelen vágány mellett is vannak fényjelzői.[12]
2016. február 8-án Fónagy János, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium parlamenti államtitkára Gyálon ismertette, hogy az állam által átvett HÉV-vonalakat elővárosi vasúttá alakítanák.[13]
2016. november 1-jétől 2017. februárjáig a HÉV-vonalakat a Budapesti Helyiérdekű Vasút Zrt. (BHÉV) üzemeltette, azóta MÁV-HÉV Zrt. a cégnév.[14]
2017. december 1-jétől péntek és szombat esténként – az M2-es metró üzemidejének meghosszabbításával összefüggésben – a H8-as HÉV üzemideje is bővült. Ezeken a napokon irányonként további 1-1 szerelvényt indítanak, így az utolsó HÉV hajnali háromnegyed 2 körül ér Gödöllőre.[15]
Járművek
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/39/G%C3%B6d%C3%B6ll%C5%91i_motorkocsi.jpg/180px-G%C3%B6d%C3%B6ll%C5%91i_motorkocsi.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Vas%C3%BAti_kocsi_belseje.jpg/180px-Vas%C3%BAti_kocsi_belseje.jpg)
A korábban megnyitott haraszti vonalhoz hasonlóan, a vonal első mozdonyai kéttengelyes, BHÉV 5 sorozatú gőztramwayok voltak. Lokomotivfabrik der StEG, illetve a MÁV Gépgyára által gyártott kis teljesítményű mozdonyokat a növekvő forgalom miatt hamarosan nagyobb teljesítményű gőzmozdonyokkal váltották fel. A BKVT 1894–1906 között a MÁV 377 sorozatú gőzmozdonyaihoz hasonló kialakítású mozdonyokat rendelt a MÁV Gépgyártól. A villamosítás után a gőzmozdonyok kiszorultak a forgalomból, 1906-tól kezdve eladták őket.
A már villamosított vonalon a Kistarcsai Gép- és Vasútfelszerelési Gyár által 1911–1915 között gyártott, M I, M II és M III típusú motorkocsikat állítottak üzembe. A motorkocsik mögé gyakran P III jelű, szintén a kistarcsai gyárban készített pótkocsikat akasztottak. A vonalból kiágazó iparvágányokat L II-es típusú villamosmozdonnyal szolgálták ki, ezeket a mozdonyokat is Kistarcsán készítették, a berendezését viszont a Ganz Villamossági Rt. szállította.
1929-től a Ganz és Társa Danubius Rt. által gyártott új járműveket, az M VII típusú motorkocsiból és P XIII-as pótkocsikból álló szerelvényeket állították forgalomba. A gyártótól új villamosmozdonyokat is rendeltek, az L VI típusú mozdonyokat kifejezetten a gödöllői vonal megnövekedett teherforgalmának kiszolgálására vásárolták.
A L VII típusú, utastérrel is rendelkező villamosmozdonyokat 1943-ban a Ganz kezdte el gyártani, később 1951-ben, néhány példányát, a villamos berendezések kivételével a győri Magyar Vagon- és Gépgyár készítette. Ezek a mozdonyok a személy- és a teherforgalomban egyaránt részt vettek. A forgalomba állított új, M VIII típusú motorkocsikat a Dunakeszi járműjavító üzem, a villamos berendezéseit a Ganz gyártotta. Az áramvonalas homlokfalú motorkocsikat a csepeli HÉV-re szánták, azonban 1976-ig ezen a vonalon közlekedtek. A mozdonyok és motorkocsik mellett személykocsikat is rendeltek a gyártóktól, a P XV típusú pótkocsikat 1943–1957 között szállítottak le.[16]
1971-től napjainkig az egykori Kelet-Németországban gyártott MXA motorkocsik és a közéjük sorolt PXXVIIIa típusú pótkocsikból összeállított szerelvények közlekednek a vonalon. 2019. február 4-étől június 14-ig – a Budapest–Hatvan-vasútvonal felújítása alatt – a H9-es vonalon Siemens Desiro dízel motorvonat is közlekedik a Cinkota-Csömör-Kerepes szakaszon, illetve Csömör és Kerepes között újraindult a személyszállítás.
2012-től időszakosan nosztalgiavonat közlekedik a vonalon. Májustól októberig havonta egyszer lehet nosztalgia díjszabással utazni az MVIII-as motorkocsin.
Megállóhelyei
[szerkesztés]![]() | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Perc (↓) | Megállóhely | Perc (↑) | Átszállási kapcsolatok[17] | Létesítmények | |||
0 | Örs vezér tere végállomás |
48 | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Sugár- és Árkád üzletközpontok, IKEA bútoráruház, Szakorvosi rendelőintézet | |||
2 | Rákosfalva | 45 | ![]() ![]() |
Neumann János Számítástechnikai Szakközépiskola, Keleti Károly Közgazdasági Szakközépiskola | |||
5 | Nagyicce | 43 | ![]() ![]() ![]() ![]() |
||||
6 | Sashalom | 41 | ![]() ![]() |
||||
9 | Mátyásföld, repülőtér | 39 | ![]() ![]() |
||||
10 | Mátyásföld, Imre utca | 37 | ![]() ![]() ![]() |
Corvin Mátyás Gimnázium és Műszaki Szakközépiskola | |||
12 | Mátyásföld alsó | 36 | ![]() |
||||
14 | Cinkota végállomás |
34 | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||||
16 | Ilonatelep | 30 | ![]() ![]() |
||||
19 | Kistarcsa, kórház | 27 | ![]() ![]() ![]() |
Pest Megyei Flór Ferenc Kórház, Auchan Liget hipermarket, Next Stop Bevásárlóközpont, Decathlon, SPAR, JYSK, TAKKO, PEPCO, DM | |||
21 | Kistarcsa | 25 | ![]() ![]() ![]() |
Kistarcsa Város Polgármesteri Hivatala | |||
22 | Zsófialiget | 23 | ![]() |
Lidl és Penny Market áruházak | |||
25 | Kerepes | 22 | ![]() |
Aldi áruház | |||
28 | Szilasliget | 18 | ![]() |
||||
33 | Mogyoród | 14 | ![]() ![]() |
Hungaroring, Aquaréna, UniverZoo élménypark, Astra Filmstúdió (R&H Stúdió Kft.), Hungarokart Center | |||
35 | Szentjakab | 11 | |||||
40 | Gödöllő, Erzsébet park | 6 | ![]() |
||||
42 | Gödöllő, Szabadság tér | 4 | ![]() ![]() |
Grassalkovich-kastély | |||
45 | Gödöllő, Palotakert | 2 | ![]() ![]() |
||||
47 | Gödöllő végállomás |
0 | ![]() ![]() ![]() ![]() |
Gödöllő vasútállomás, Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem |
![]() | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Perc (↓) | Megállóhely | Perc (↑) | Átszállási kapcsolatok | Létesítmények | |||
0 | Örs vezér tere végállomás |
23 | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Sugár- és Árkád üzletközpontok, IKEA bútoráruház, Szakorvosi rendelőintézet | |||
2 | Rákosfalva | 20 | ![]() |
Neumann János Számítástechnikai Szakközépiskola, Keleti Károly Közgazdasági Szakközépiskola | |||
5 | Nagyicce | 18 | ![]() ![]() ![]() |
||||
6 | Sashalom | 16 | ![]() |
||||
9 | Mátyásföld, repülőtér | 14 | ![]() |
||||
10 | Mátyásföld, Imre utca | 12 | ![]() ![]() |
Corvin Mátyás Gimnázium és Műszaki Szakközépiskola | |||
12 | Mátyásföld alsó | 11 | ![]() |
||||
14 | Cinkota | 9 | ![]() ![]() ![]() ![]() |
||||
16 | Cinkota alsó | 6 | |||||
18 | Árpádföld | 4 | ![]() |
||||
20 | Szabadságtelep | 2 | ![]() ![]() |
||||
23 | Csömör végállomás |
0 | ![]() |
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Általános előírások. mav-hev.hu. (magyarul) MÁV-HÉV Zrt. 6. o. (Hozzáférés: 2024. június 6.) (PDF) „A felsővezetéki berendezések a MÁV-HÉV Zrt. HÉV vonalain üzemszerűen 1100 V egyenfeszültség (DC) alatt vannak, és ebből adódóan áramütés veszélyesek.”
- ↑ BKV Zrt.: A budapesti közösségi közlekedés paraméterkönyve, 2011. május 1-jétől (PDF), 2011. március. [2011. április 9-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Tisza István.szerk.: Kovács László: A magyar állami, magán- és helyiérdekű vasúttársaságok fejlődése 1876–1900 között, Magyar Vasúttörténet 2. kötet. Budapest: Közlekedési Dokumentációs Kft., 83–84. o. (1996). ISBN 9635523130
- ↑ 1904. évi XXVIII. törvénycikk (a budapesti helyi érdekü vasutak budapest-czinkota-kerepesi vonalát és a magyar királyi államvasutak budapest-kőbányai vonalát összekötő helyi érdekü vasut engedélyezése tárgyában) (magyar nyelven) (html). [2011. augusztus 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. augusztus 5.)
- ↑ 1895. évi XXI. törvénycikk (a budapest helyi érdekü vasutak részvénytársaság tulajdonát képező vasutvonalak engedélyokmányainak és engedélyokmányi függelékeinek egyesitéséről) (magyar nyelven) (html). [2011. augusztus 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. augusztus 5.)
- ↑ Horváth Ferenc.szerk.: Kovács László: Magyarországi vasútépítések 1900–1914 között, Magyar Vasúttörténet 4. kötet. Budapest: Közlekedési Dokumentációs Kft., 173–174. o. (1996). ISBN 9635523149
- ↑ Legát Tibor - Az elfelejtett vasútvonal (Magyar Narancs, 2017.12.09.)
- ↑ Sereg Tamás (2015). „A Kerepesi úti „Százlábú” híd átépítése”. Sínek Világa. (Hozzáférés: 2021. február 4.)
- ↑ A Kerepesi úti "Százlábú híd" helyreállítása és átadása. Filmhíradók Online, 1945. szeptember. (Hozzáférés: 2021. február 4.)
- ↑ Horváth Ferenc.szerk.: Kovács László: Magyarországi vasútépítések 1915–1944 között, Magyar Vasúttörténet 5. kötet. Budapest: Közlekedési Dokumentációs Kft., 117–120. o. (1996). ISBN 9635523149
- ↑ K. Juhász Erzsébet: A kocogó lóvasúttól a metróig (magyar nyelven) (html). (Hozzáférés: 2010. augusztus 9.)
- ↑ Miért jár a gödöllői HÉV a bal oldalon? (magyar nyelven) (html). [2011. április 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. augusztus 6.)
- ↑ Dull Szabolcs: Elővárosi vasúttá alakítják át a HÉV-et. index.hu. (Hozzáférés: 2016. február 8.)
- ↑ "Hévvel, lélekkel” kiállítással búcsúzik a BKV Zrt. a HÉV-ágazattól. budapest.hu. (Hozzáférés: 2016. november 1.)
- ↑ Hétvégi éjjeli szolgáltatás-bővítés a H5-ös és a H8-as vonalon. MÁV-HÉV Zrt., 2017. november 24. [2017. november 25-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. november 24.)
- ↑ Németh Zoltán Ádám: A BHÉV járművei (magyar nyelven) (html). [2010. március 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. augusztus 11.)
- ↑ Az éjszakai járatokkal csak péntekről szombatra és szombatról vasárnapra virradóan van kapcsolat
Források
[szerkesztés]- bkk.hu: A H8-as HÉV menetrendje
- bkk.hu: Műholdas járatkövető-rendszer (BudapestGO)
- online.winmenetrend.hu: Forgalmi számok a Winmenetrend adatbázisában
- bkk.hu: A H9-es HÉV menetrendje
- bkk.hu: Műholdas járatkövető-rendszer (BudapestGO)
- online.winmenetrend.hu: Forgalmi számok a Winmenetrend adatbázisában
- Varga Ákos Endre: A gödöllői HÉV régi útvonala a Keletitől az Örs vezér teréig (magyar nyelven) (html). (Hozzáférés: 2010. augusztus 4.)