Buddhaság
„ | A dolgokat külső valóságnak látni tévedés - mint az álomképek, valós léttől mentesek. Minden dolog a saját elméd. Mint egy nagy folyó szakadatlan árama, bármit teszel, értelme van. Ez az örök felébredett állapot, a nagy gyönyör, a szenvedésnek helyet nem hagyó. | ” |
– Naropa |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Mahayanabuddha.jpg/280px-Mahayanabuddha.jpg)
A sorozat témája Buddhizmus |
---|
![]() |
|
Körvonalakban |
A buddhaság vagy buddhaiság (szanszkrit: बुद्धत्व; páli: बुद्धत vagy बुद्धभाव) a buddhizmusban a tökéletes megvilágosodás állapotát jelenti (szanszkrit: सम्यक्सम्बोधि – szamjakszambódhi; páli: सम्मासम्बोधि – sammāsambodhi).
Az úgynevezett buddha eredeti értelmezés szerint a tudat tökéletesen megvalósított állapotát jelenti, de buddhának nevezik a buddhizmusban azt a személyt is, aki a dharma követésével megvilágosodott, felismerte a „tökéletes igazságot”, és megszabadult a létforgatagból, a „szamszárából”. A különböző tanoktól függően változnak a vélemények, hogy ez a szint milyen mértékű eltávolodást jelent a hétköznapi élettől (aszkéta gyakorlatok). Buddhának, "a Buddhának", vagy Történelmi Buddhának nevezik Gautáma Sziddhárthát, a Sákjamuni Buddhát (Szákja vagy Szkíta Bölcs Buddha), aki körülbelül 2560 évvel ezelőtt született a mai Nepál területén, a hagyomány szerint egy királyi család sarjaként. Harmincöt évesen, hat év mély meditáció után felismerte a tudat valódi természetét, és így elérte a megvilágosodást. Az elkövetkező negyvenöt évben a Buddha tehetséges tanítványok ezreinek tanította azokat a módszereket, amelyekkel a megvilágosodás elérhető. A Történelmi Buddha tanítása szerint a megvilágosodás a legmagasabb szintű időtlen öröm. Nincs semmi kielégítőbb vagy teljesebb, mint minden dolog, minden idő, minden lény és minden irány egységének az állapota.[1][2] A théraváda buddhizmus hagyományai szerint a buddhák saját maguk erejéből érik el ezt a szintet, mindenféle tanító segítsége nélkül, olyan időszakban, amikor a négy nemes igazság vagy az Nemes nyolcrétű ösvény tana nem létezik a világon. Ezzel szemben bizonyos mahájána hagyományok szerint (főleg a Lótusz szútra követői) a buddhaság egyetemes és minden érző lényben megtalálható, és megfelelő gyakorlással el is érhető még a jelenlegi életében, méghozzá „világi élvezetektől” való mindenféle lemondás nélkül. Ebből is látszik, hogy rendkívül széles skálán mozognak a vélemények, hogy milyen módszerekkel érhető el a buddhaiság.
Típusai
[szerkesztés]A buddhizmusban három féle Buddhát különböztetnek meg.
- Szamjakszambuddha (páli: szammaszambuddha), gyakran egyszerűen csak Buddha, aki elérte a szamjakszambódhi-t.
- Pratjékabuddha (páli: paccsekabuddha)
- Szávakabuddha (páli: szávakabuddha)
Az első két Buddha típus saját erőből éri el a nirvánát, anélkül, hogy egy tanító rámutatna a dharma fogalmára. A Szavakabuddha a théravádai páli kánonban szerepel, de megemlítik három théraváda magyarázó szövegben, valamint mahájána szövegekben (pl. a Santidéva Bódhiszattvacsarjavatarában[3] illetve a tibeti hagyományban is.[4] Ezeknél Buddha megvilágosodott tanítványára utal a kifejezés.
A buddhák jellemzői
[szerkesztés]Tíz jellemző
[szerkesztés]Vannak buddhisták, akik a buddhák tíz jellemzőjén meditálnak (vagy elmélyednek):
- Tathágata
- Arhat (Skt: arhat)
- önmagától tökéletesen megvilágosodott (Skt: szamjak-szambuddha)
- tökéletesítette tudását és magviseletét (Skt: vidjá-karana-szampanna )
- jól távozott (Skt: sugata)
- felülmúlhatatlan (Skt: anuttara)
- a világ ismerője (Skt: loka-vid)
- a megszelídítendők vezetője (Skt: purusa-damja-szárathi)
- istenek és emberek tanítója (Skt: sázta deva-manusjánam)
- áldott vagy szerencsés (Skt: bhagavat)[5]
Ezeket a jellemzőket gyakran említik a páli kánon és a mahájána tanítások.
A legtöbb buddhista iskola úgy tartja, hogy Buddha mindentudó volt. Azonban a korai szövegek kifejezett cáfolatokat tartalmaznak erre az állításra.[6][7]
Buddha természete
[szerkesztés]A Buddha természete a tökéletes megvilágosodás állapota. A történelmi Buddha, mikor megvalósította ezt az állapotot, azt tapasztalta, hogy a tudatát takaró utolsó fátylak feloldása után a benne s a körülötte levő tér és energia közti elválasztás megszűnt, és időtlen, mindent ismerő tudatossággá vált. Testének minden egyes atomján keresztül ismert mindent, és egy volt mindennel. Érezte, hogy folyamatosan képeznie kell a testét, hogy a megvilágosodott energiák intenzív áramlásával képes legyen együtt élni. Megtapasztalta, hogy amikor a harag visszatér a tudatba, a buddha mindent olyan tisztán lát, mint egy tükröt, anélkül, hogy bármit is hozzátenne vagy elvenne belőle. A kizáró büszkeség, amely merevvé teszi az embert és képtelenné a megosztásra, átalakulva azt a képességet adta meg neki, hogy láthatta a létezés sokoldalú gazdagságát. A ragaszkodás megkülönböztető bölcsességgé változott, azzá a képességgé, amely képes megérteni a jelenségeket önmagukban és egy teljesség részeként is. A féltékenység, ami mindig szorgalmasan próbálja a tudatot előreröpíteni vagy a múlthoz kötni, a tapasztalás mindent beteljesítő bölcsességévé alakult át. A zavarodottság és a butaság pedig intuitív bölcsességgé alakult, mely mindent áthat. Ez a bölcsesség mindent tudó, mert a tér és energia minden időben és minden helyen ugyanaz. Megszűnt a tér és az idő minden korlátja, megszűnt minden dualitás, s azt tapasztalta, hogy többé a tudat semmitől sincs elválasztva.[8]
Buddha, mint emberfeletti lény
[szerkesztés]A buddhista iskolák máshogyan látják Buddhát. A théraváda buddhizmus szerint Buddha egy ember volt, aki a leghatalmasabb pszichológiai erővel volt felruházva (Kevatta-szútra). Buddha teste és tudata (az öt szkandha) mulandó és változó, épp ahogy minden közönséges emberé. Azonban egy buddha felismeri a dharma változatlan természetét, amely örök érvényű és időtlen jelenség. Ez általánosan elfogadott nézet a théraváda iskolában és más korai buddhista iskolákban.
Buddha összehasonlítása Istennel
[szerkesztés]A nem buddhisták gyakran hiszik azt, hogy Buddha a buddhisták istenének felel meg. Azonban a buddhizmus általában nem istenhívő abban az értelemben, hogy nem tanítja egy felsőbb rendű, teremtő isten létezését, akitől függene a megvilágosodás. Az úgynevezett Történelmi Buddha csupán egy tanító volt, aki megmutatta a megvilágosodáshoz vezető utat. Az "isten" általánosan elfogadott meghatározása, hogy egy olyan lény, amely irányít és amely megalkotta a világmindenséget (lásd Teremtés mítosz), majd jutalmazza és bünteti a lényeket. A korai szövegekben Buddha elutasítja egy ilyen lény létezését.[9]
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]- Gautama Buddha
- A 28 Buddha listája
- Buddhák listája
- Maitréja Buddha
- Amitábha Buddha
- Vairócsana Buddha
- Dhjáni buddhák
- Buddha-természet
- Maháparinirvána-szútra
- Örök Buddha
- Buddha jelöltek listája
- Buddha 32 jellegzetessége
- 14 megválaszolhatatlan kérdés
Hivatkozások
[szerkesztés]- What the Buddha Taught (Grove Press, Revised edition July 1974) – Walpola Rahula Online: Walpola Rahula: What the Buddha Taught Archiválva 2012. február 25-i dátummal a Wayback Machine-ben [Megtekintve 2011.03.05.]
- Buddha – The Compassionate Teacher (2002) – K.M.M.Swe
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ ki volt Buddha?. [2015. február 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. július 27.)
- ↑ Mik a buddhizmus alapvető pontjai?. [2015. február 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. július 27.)
- ↑ Bodhisattvacharyavatara by Shantideva, translation Alexander Berzin, Chapter 10 verse 50
- ↑ Nonconceptual Cognition of Voidness by Shravaka, Pratyekabuddha, and Bodhisattva Aryas According to the Four Tibetan Traditions, írta Alexander Berzin
- ↑ Japán-Angol Buddhista Szótár 147a/163
- ↑ A. K. Warder, Indian Buddhism. Third edition published by Motilal Banarsidass Publ., 2000, pages 132-133.
- ↑ David J. Kalupahana, A History of Buddhist Philosophy: Continuities and Discontinuities. University of Hawaii Press, 1992 , page 43: [1].
- ↑ Ole Nydahl: Ahogy a dolgok vannak - Korszerű bevezetés Buddha tanításaiba (Karma Dechen Özel Ling, 1991)
- ↑ David Kalupahana, Causality: The Central Philosophy of Buddhism. The University Press of Hawaii, 1975, 20-22. o.
Külső hivatkozások
[szerkesztés]- BuddhaNet (angolul)
- Buddha képek – fotók
- Mit tanított Buddha (angolul)