A magyarországi közszolgálati média kritikái
Ez a szócikk áttekintést ad időrendben a magyar közszolgálati médiát körülvevő vagy érintő kritikákról és botrányokról.
1957–1990
[szerkesztés]Mint a Kádár-rendszer egyik legfontosabb tömegtájékoztó médiuma, a Magyar Rádióból 1974-ben kiválva önállósult Magyar Televízió hírszerkesztési struktúráját is a MSZMP Központi Bizottságának Agitációs és Propaganda Bizottsága (APO) által kijelölt direktívák határozták meg, a kulturális és művelődési műsorok irányvonalát pedig az Acél György nevéhez fűződő legendás Tűrt, Tiltott és Támogatott kultúrpolitika.[1][2]
1990–2010
[szerkesztés]A rendszerváltásig után, az Antall-kormány és a Boross-kormány alatt a Magyar Televízió 1-es programját kormánypárti elfogultsággal vádolták, amely főleg a hírműsorok esetében volt érezhető, mint a Híradó és A Hét esetében.[3] A Híradóban az ellenzéki politikai pártokat negatív színben tüntették fel. Ez az éles belpolitikai csatározásoktól fűtött időszak Médiaháború néven került be a közbeszédbe és a korabeli sajtóba.[4][5]
A 2011-től működő médiumot többször érték olyan kritikák, hogy hangsúlyosan és gyakran kizárólagosan az azt létrehozó Fidesz-kormányzat véleményeit és nézőpontját közvetíti.[6] Az MTVA-t megalakulása óta számos bírálat érte, miszerint a második Orbán-kormány azzal a céllal hozta létre, hogy kormánypropagandát közvetítsen.[7][5][8][9][10][11] Több esetben hírhamisítás is történt, amikor egy esemény eredeti információit, illetve körülményeit hamis látszatot keltve utólagosan manipulálták, vagy eleve valótlanságokat állítottak róluk.[12]
2011–2020
[szerkesztés]- 2011-ben egy műsorból kitakarták Lomnici Zoltánt, a Legfelsőbb Bíróság korábbi elnökét,[13] majd ugyanebben az évben Daniel Cohn-Bendit európai parlamenti képviselőt magyarországi látogatásakor negatív színben tüntették fel a riportokban.[14]
- 2012. március 30-án Schmitt Pál, a Fidesz által delegált akkori köztársasági elnök plágiumügye miatt adott interjút a közmédiának, ahol az interjút készítő Obersovszky Péter semlegesség helyett meglehetősen szervilisen, nyílt szimpátiát felvállalva viszonyult Schmitthez.[15][16][17][18][19]
- 2014 végén az Emberi Jogok Európai Bírósága kártérítést ítélt meg egy volt köztévés riporter, Matúz Gábor ügyében, aki korábban azt állította, hogy a televízió kulturális igazgatója cenzúrázta a munkáját, emiatt munkaszerződésének megszegése miatt bocsátották el az MTV-ből, mert a szerződés előírta, hogy nem hozhat nyilvánosságra olyan információt, amelyhez munkavégzés közben jut hozzá, és amellyel hátrányt okozhat munkáltatójának.[20]
- 2016-ban az Új Média Szolgáltató és Teletext Kft., az MTVA egyik leányvállalata tartalomfejlesztésre hivatkozva egy korábban 4,3 millió Ft-ért elkészített, egymáshoz hasonlító weboldalakat és hozzájuk tartozó több mint száz domain-t vásárolt meg összesen 120 millió Ft-ért. A domain-ek és a weboldalakat eladása mögött Várhegyi Attila korábbi FIDESZ-kabinetfőnök és családja volt köthető.[21] A MTVA leányvállalatánál emellett az Állami Számvevőszék problémákat is talált, amely végül 2019-ben végelszámolással megszűnt.[22][23]
- 2018. december 17-én az MTVA székházába behatoló ellenzéki országgyűlési és európai parlamenti képviselőket a fegyveres őrök erőszakkal kidobták. A rendőröket nem engedték be a székházba, a képviselőkhöz tartó mentősöknek is gátolták a bejutását.[24] A képviselők pert is indítottak az eset után, a bíróság pedig megállapította, hogy jogtalan volt a képviselők erőszakos eltávolítása.[25] A DK képviselői az ítélet után, 2019. szeptember 28-án ismét megjelentek a székháznál, hogy beolvassák közleményüket az MTVA adásába, ezt végül csak egy kamerába olvasta fel Vadai Ágnes képviselő, de adásba így sem került, ott csupán „ellenzéki cirkuszként” szerepelt az incidens.[26] Két nappal később már az MTVA megbízott igazgatójával, Papp Dániellel tárgyaltak az épületben ellenzéki képviselők, kifogásolva, hogy alig jelenítenek meg ellenzéki politikusokat és véleményeket. Papp tagadta a felelősségét és a Médiatanácsot nevezte meg, ahova panasszal fordulni lehet. Hadházy Ákos független képviselő szerint Papp semmire nem válaszolt érdemben, valamint arról beszélt, hogy ki kell kényszeríteni egy konszenzusos vezetőt az MTVA élére. A csatorna műsorában a valóságtól eltérően úgy állították be Hadházy nyilatkozatát, mintha a „kikényszerítés” a műsorszerkesztésre vonatkozott volna.[27][28] Utóbb a Médiatanácsot is elmarasztalta a Fővárosi Törvényszék, mert a kormányközeli személyekkel feltöltött grémium nem látott aggályt abban, hogy az ellenzéki képviselők megnyert pere kapcsán 2019. szeptember 27-én a közmédia Ma este című műsorában részrehajló és csak a közmédia ügyvédeivel jelen lévő „Ellenzéki képviselők fenyegetik a közmédiát” című riport ment le, kihagyva az ellenzék megszólalási lehetőségét.[29]
- A 2019 októberében tartott önkormányzati választáson budapesti főpolgármesterré választott ellenzéki Karácsony Gergelyt még 2020 januárjáig sem hívta meg az MTVA egyetlen műsorába sem. Karácsony nem is titkolta, hogy nem is különösebben számol a sok tízmilliárdból fenntartott közmédiával, amit szerinte alig néz valaki, míg interneten sokkal több embert ér el.[30] Az ezzel foglalkozó nyilatkozat közismertté válása után január 21-ére viszont már meghívást kapott az MTVA-hoz, ahol meg is jelent. Az interjút azonban így is meglehetősen provokatívra alakította a csatorna, Karácsony azonban minden kötözködő kérdést igyekezett leszerelni. Ugyanekkor az interjú előtt és után is a főpolgármestert kritizáló összeállításokat sugároztak.[31][32] Az esetre a MÚOSZ is kritikát fogalmazott meg az MTVA-val szemben, kivizsgálást kérve a Médiatanácstól, miután szerintük a csatorna törvényt sértett.[33] A Médiatanács azonban jogi lehetőségei hiányosságaira hivatkozva elirányította magától a kérést.[34] Értesülések szerint az MTVA-n belül is megosztott volt az interjú értékelése.[35]
2020–
[szerkesztés]- Bende Balázs, a közmédia külpolitikai főszerkesztője 2020. március 14-én, a Világ című műsorban tett nyíltan kormánypárti és az ellenzéket dehonesztáló megjegyzéseket.[36] (Bende egykor – több más Fidesz-kormánytaghoz hasonlóan – szintén Soros György ösztöndíjprogramjával tanult külföldön, akit az MTVA-n is többször kritizáltak.)[37] Korábban Németh Balázs bemondó is többször fűzött hírekhez az ellenzéket illető, sarkos magánvéleményt, amit a Médiatanács is elítélt.[38][39] Bende később is számos sajátos, Sorost kritizáló megjegyzést tett, átvéve a kormányzat azon véleményét, miszerint „Soros megrendelésére kritizálják” intézményi szinten Brüsszelben a magyar kormányt.[40][41] Egy később kiszivárgott hangfelvételen pedig szintén Bende és Németh Zsolt csatornaigazgató beszélt egy 2019. március 25-én tartott értekezleten arról, hogy hogyan kell az MTVA-nál az ellenzéket negligálni. Bende úgy fogalmazott, hogy „ebben az intézményben nem az ellenzéki összefogást támogatják”, és akinek ez nem tetszik az azonnal adja be a felmondását.[42]
- A 2020-as koronavírus-járvány idején a független, kormánnyal kritikus hangot is megütő médiumokról szóltak lejárató hangon, többek közt „álhírgyártással” vádolva őket, mert a járvány miatt támogatást kértek az olvasóiktól, amit egyébként a járvány előtt is megtettek.[43]
- Az osztrák külügyminisztérium elégedetlenségének adott hangot, miután 2021. április 7-én a magyar közszolgálati televízió M1 csatornáján lement egy osztrák újságírót, Franziska Tschinderle-t lejáratni kívánó anyag, amiben azért kritizálták a riportert, mert szerintük „provokatív, kérdésnek álcázott állításokat” tett fel a Fidesz EP-delegációjának Orbán Viktor Matteo Salvinivel és Mateusz Morawieckivel „európai reneszánsz” néven épülő új szövetségével kapcsolatban. Az anyag szintén Bende Balázshoz köthető. Az osztrák külügy szerint a média alapvető feladata, hogy kritikus kérdéseket tegyen fel, ezért elfogadhatatlannak tartják az M1 Franziska Tschinderlével szembeni eljárását. Az ügy miatt Alexander Schallenberg osztrák külügyminiszter Szijjártó Péter külügyminisztert is megkereste, aki válaszul „liberális álhírgyártásról és annak kettős mércéjéről” írt Facebook-bejegyzést. Tschinderle úgy reagált, hogy az ügytől függetlenül tovabbra is figyelemmel követi a magyar médiahelyzetet.[44][45][46] Egy napra rá újabb Bendéhez köthető anyag jelent meg, amiben tájékoztatás helyett szintén dehonesztálóan minősítik az osztrák riporter tevékenységét.[47] A Telex interjút is készített Tschinderlével, aki elmondta, hogy semmilyen provokáló szándéka nem volt a kérdéseinek, csak a munkáját végezte.[48] Közben az M1-en egy napon belül már a negyedik lejáratónak szánt anyag is megjelent,[49] a kormányközeli médiumokat képviselő Magyar Nemzeti Médiaszövetség pedig személyeskedésektől sem mentes kritikát tett közzé az ügy kapcsán.[50] Az Európai Újságírók Szövetsége a Tschinderlével történteket az Európai Tanács elé vitte, ahol a magyar kormánynak kell magyarázatot adnia a történtekre.[51]
- Az M2 Petőfi TV-n sugárzott Jessica Jones című sorozat epizódjaiból kivágták az összes homoerotikus szerelmi jelenetet.[52]
- A 2019-es Eurovíziós Dalfesztivál alatt Bubnó Lőrinc, a magyar delegáció vezetője egy interjú keretein belül elmondta, hogy a Duna csatorna megfontolja a 2012 óta futó válogatóműsor, A Dal nagyobb helyszínen történő lebonyolítását, és elképzelhetőnek tartják, hogy változásokat vezetnek be a műsorba. Ennek ellenére a MTVA hivatalosan nem erősítette meg a részvételét a 2020-as Eurovíziós Dalfesztiválra, habár október végére egyértelmű lett, hogy A Dal című műsor keretében nem az eurovíziós indulót fogják kiválasztani a következő évben.[53][54] Az MTI október 25-én a következő mondatot írta meg A Dal 2020 indulásával kapcsolatos sajtóanyagban, mellyel teljesen bizonytalanná vált a magyar részvétel: "a műsor készítői úgy döntöttek, hogy jövőre az eurovíziós indulás helyett közvetlenül a magyar könnyűzene tehetségeit, az általuk létrehozott értékteremtő produkciókat segítik". 2019. november 13-án hivatalossá vált, hogy Magyarország nem vesz részt a dalfesztiválon. A magyar közmédia döntésével kapcsolatosan számos hazai sajtóorgánum foglalkozott, a TV2 Tények című magazinműsorában beszéltek róla elsőként, miután pedig végleges lett a döntés, több internetes oldal azzal magyarázta a visszalépést, hogy vélhetően az MTVA számára túl meleggé vált az Eurovíziós Dalfesztivál.[55] Ezt követően a brit The Guardian is foglalkozott a témával,[56] melynek köszönhetően nemzetközi visszhangot váltott ki a legnagyobb újságoknál, többek között a The Independent, a Deutsche Welle, a Sky és az SBS is foglalkozott az üggyel.[57][58][59][60] Ennek következményeként az MTVA közleményben reagált az őket ért vádakra, állításuk szerint semmilyen produkció, esemény vagy rendezvény kapcsán nem tartják számon senkinek a szexuális beállítottságát,[61] habár a válogatóműsor kétszeres versenyzője, Petruska András Facebook-oldalán úgy fogalmazott, hogy korábban a műsor készítőivel folytatott beszélgetései során kiderült, hogy az "Eurovízió és az MTVA által képviselt értékek nem egyeztethetőek össze".[62] Bencsik András, a Magyar Demokrata főszerkesztője még a visszalépés okait firtató cikkek tömeges megjelenései előtt éppen ezeket a felvetéseket erősítette meg, amikor a Hír TV Sajtóklub című műsorában úgy vélekedett Magyarország távolmaradásáról, hogy az "Eurovízió egy gusztustalan homoszexuális flottatüntetés", valamint azt mondta, hogy "mentálhigiénés okból is örvendetesnek tartom, mert nagyon sok fiatalkorú azt hitte, hogy ez egy 18 éven aluliaknak való dolog, miközben itt ilyen visítozó transzvesztiták meg szakállas nők rombolták a közízlést" – utalva a dalfesztivál korábbi győzteseire, Dana Internationalre és Conchita Wurstra, akik 2019-ben vendégfellépőként szerepeltek a versenyen.[63] A dalfesztiváltól való visszalépést követően ez volt az első alkalom, hogy az MTVA megszólalt az ügyben, majd innentől kezdve napi szinten jelentek meg kormányközeli politikai elemzők nyilatkozatai az M1 aktuális csatorna különböző műsoraiban, melyben balliberális csúsztatásnak[64] és a közmédia lejáratásának[65] nevezték az Eurovíziós Dalfesztivállal kapcsolatos írásokat. Mindezek ellenére az MTVA továbbra sem indokolta, hogy miért döntöttek úgy, hogy nem indulnak a megmérettetésen.[66] A magyar könnyűzenei szakma nem értett egyet a közmédia döntésével, Wolf Kati, a 2011-es Eurovíziós Dalfesztivál magyar versenyzője szerint például ez egy hatalmas lehetőség egy előadó számára; ő úgy fogalmazott, hogy "el kell indulni a versenyen, nem csak otthon ülni".[67] Mindezen túl az MTVA megszakította a kapcsolatot azon újságírókkal is, akik részben vagy teljes egészében az Eurovíziós Dalfesztivállal foglalkoznak, illetve korábban rendszeresen, akkreditált újságíróként vettek részt az eseményeken. Közülük senkit sem hívtak meg A Dal 2020 sajtótájékoztatójára sem,[68] illetve a megkereséseikre sem reagáltak érdemben, amikor októberben szárnyra kaptak az első hírek a lehetséges visszalépés kapcsán. 2023-ra az is kimutatható volt, hogy a nemzetközi nevezés nélküli A Dalra egyre kevesebben kíváncsiak, míg a dalfesztiválokat a közmédia sugárzásának elmaradása ellenére is sokan követték az interneten.[69]
- A kormányközeli médiumok, így az M1 napi aktuális csatorna online felülete, a hirado.hu dehonesztáló stílusban írt ellenzéki politikusokról, kifejezetten a 2021-es ellenzéki előválasztás idején: 2021. október 3-án, az oldalon megjelent cikkben az ellenzéket, főleg Karácsony Gergely főpolgármestert – és akkor még miniszterelnök-jelölt jelöltet – kritizálták rendkívül közönséges és személyeskedő kifejezéseket sem mellőzve.[70][71]
- 2021. október 26-án az MTVA Jó napot, Magyarország! című rádióműsorában tényként hangzott el a nem sokkal korábban bemutatott Elk*rtuk című film cselekményéből származó feltételezés, hogy a Gyurcsány Ferenc által elmondott őszödi beszéd kiszivárgása után történt rendbontások hatósági megtorlása és túlkapásai mögött Gyurcsány felesége, a közben ellenzéki miniszterelnök-jelöltségre is pályázó Dobrev Klára állt volna. A filmben számos cselekmény feltételezéseken alapult, amit a kritizálók és a filmben szereplő valós közszereplők a kormányzat összeesküvés-elméletének minősítettek. Gyurcsány pártja, a Demokratikus Koalíció ezért bejelentette, hogy a rádióban elhangzottak miatt beperli az MTVA-t.[72][73] Az MTVA később helyreigazítást közölt, amiben elismerték, hogy valótlanságokat állítottak a műsorban.[74]
- Irene Khan, a szólás- és véleménynyilvánítás szabadságának védelmével foglalkozó ENSZ szakértő hivatalos magyarországi látogatást tett 2021 novemberében, ahol egyebek mellett kritikát fogalmazott meg a hangsúlyosan egyoldalú médiatájékoztatás, valamint a kormány médiumokra gyakorolt befolyásolása miatt. Közölte: „Egy demokráciában nem létezhet információs monopólium.” Khan Papp Dániellel, az MTVA vezérigazgatójával, valamint Dobos Menyhérttel, a Duna Médiaszolgáltató Nonprofit Zrt. vezérigazgatójával is egyeztetett. Ennek kapcsán Dobos az M1-en arról beszélt, hogy komoly kontrollmechanizmus működik a közmédiában, amit elsősorban a törvényi szabályozás garantál, hiszen a kuratóriumot a parlament választja paritásos alapon, vagyis ellenzéki képviselők is tagjai a testületnek. Ezen felül működik a tartalomért felelős, azt kontrolláló grémium is. Ez a Közszolgálati Testület, amely Dobosék szerint a társadalom minden szeletét lefedi, helyet kapnak benne a történelmi egyházak képviselői mellett a Magyar Olimpiai Bizottság vagy a Magyar Művészeti Akadémia delegáltjai is. Ha ők nincsenek megelégedve a tartalommal, kezdeményezhetik a vezérigazgató felmentését is. Dobos szerint politikai befolyásolásukra csak akkor volt példa, amikor 2018 decemberében a „rabszolgatörvény” elleni tüntetések idején ellenzéki politikusok a követeléseiket akarták beolvasni az állami tévében, ami Dobos szerint „szégyen volt a magyar demokrácia történetében.”[75][76]
- 2021 decemberében az MTVA egyik, határon túli magyarok kettős állampolgárságáról szóló népszavazás évfordulójáról megemlékező riportjában egy Paizs Andrea nevű „erdélyi születésű fiatal” szólalt meg az ellenzéket hosszasan kritizálva, de az már nem derült ki a riportból, hogy Paizs a Miniszterelnökség egyik munkatársa. A közmédia már máskor is kormányhoz vagy a Fidesz pártszervezeteihez kötödő riportalanyokat mutatott be civilként, akik az Orbán-kormány intézkedéseit méltatták.[77]
- 2021. december 10-én Orbán Viktor rendszeres péntek reggeli rádióinterjújában még csak kérdés szintjén sem hangzott el, hogy néhány nappal korábban Völner Pál államtitkár és igazságügyminiszter-helyettes ellen eljárás indult korrupciós bűncselekmények vádja miatt. Ilyen magas szintű politikust ugyanis addig még nem vádoltak meg bűncselekménnyel Magyarországon.[78] Korábban már váltottak le Orbán rádióinterjúit vezető riportert, mert időnként kritikusabban is meg mert nyilvánulni az interjúk során.[79]
- 2022 februárjában a nem sokkal korábban kirobbant orosz-ukrán háború kommunikációja kapcsán indult polémia, miután a konfliktust a valósággal szemben az MTVA szakértői Ukrajna agressziójaként tálalták.[80] Az ott megjelenő álhírek miatt az ellenzék a 2022-es magyarországi országgyűlési választás miatt az országban tartozkodó EBESZ delegációhoz, Ungár Péter LMP-s politikus pedig a Médiatanácshoz fordult. Az ügy miatt Dobos Menyhért és Papp Dániel MTVA-vezetők közös közleményben utasították vissza a „független magyar közmédiát támadó baloldal nyomásgyakorlását”. Közölték, hogy ők szintén a Médiatanácshoz fordulnak. Közben petíció is elindult Polyák Gábor, az ellenzék sajtópolitikai kabinetvezetője részéről, amivel Papp Dániel lemondatását kívánják elérni.[81][82][83] Ellenzéki politikusok később is kritizálták a közmédiát a konfliktust érintő valótlan hírek miatt,[84] miközben a Médiatanács – melyben csak kormánypárti delegáltak voltak – úgy nyilatkozott, hogy a közmédia bírálatai „alkalmasak lehetnek a közvélemény megtévesztésére és a közhangulat indokolatlan felkorbácsolására”, ezért a közleményében „a józan hangvétel megőrzésére, a szabad, sokszínű, és kiegyensúlyozott tájékoztatás befolyásmentes fenntartására” hívta fel a figyelmet.[85]
- 2022. március 6-án az egyesült ellenzék tiltakozást tartott az MTVA székháza előtt, ahol az ellenzéki politikusok a közmédiát elmarasztaló felszólalásokat tartottak, kiemelve az állami cenzúrát, propagandát és az ellenzék kizárását.[86] Az eseményre reagálva Németh Balázs bemondó – nem először – saját kritikájának adott hangot élő műsorban.[87] Ezután közölte Dobos Menyhért, hogy március 16-tól a 2022-es választás előtt „törvényi kötelezettségén túl is” biztosít médiafelületet a pártoknak a közmédia, ami 5 percet jelent az M1 és a Kossuth Rádió reggeli műsorsávjában.[88]
- Közben 2022 márciusában nyilvánosságra hozott információk alapján kiderült, hogy a közmédia a kormány megrendelése alapján cenzúráz vagy közöl híreket, ha azok politikailag relevánsnak számítanak: ezek szerint míg Orbánnal vagy más Fidesz közeli személyekkel kapcsolatos hírekkel kiemelten kellett foglalkozni, addig a kormánynak kínos ügyek híreit megszűrték, kihagyták, vagy egyeztetési kötelezettség előzte meg a publikálásukat, mint például az ellenzékről, a koronavírus-járványról, a jogállamisági vitákról, a gyermekvédelmi törvényről, a migrációról, az egyházakról, Donald Trump választási vereségéről, vagy a hazai sajtóhelyzetet kritizáló külföldi véleményekről szóló híreket.[89][90]
- Az EBESZ 2022 márciusában kiderült időközi jelentése aránytalan előnyt jelzett a kormányzó Fidesz párt számára. Eszerint a számos, kormány felé részrehajló intézkedés közé tartozik a közmédia „rendszerszintű politikai elfogultsága”, ahol nem jelennek meg ellenzéki politikusok. A Fidesz közeli Alapjogokért Központ elsőként reagálva azt írta a jelentésről, hogy az „megalapozatlan állításokat fogalmaz meg a magyar választási rendszerrel kapcsolatban”.[91] A szervezet a választások után is lényegében ugyanezeket az állításait fogalmazta meg, számos más, kormánynak kedvező körülményt számba véve.[92]
- 2022. április 2-án „háborúpárti tüntetésként” mutatta be a közmédia a megtámadott ukránok melletti tüntetést, amivel kapcsolatban csak ifj. Lomnici Zoltán kormányközeli jogászt kérdezték, aki ezt „baloldali, háborúpárti tüntetésként” értékelte.[93]
- 2022 áprilisában Bencsik Gábor, kormányközeli újságíró azután kritizálta a közmédiát, hogy az országgyűlési választások után Márki-Zay Péter, a választáson vesztes Egységben Magyarországért pártszövetség miniszterelnök-jelöltje háromnegyed órás szereplési lehetőséget kapott a 48 perc című műsorban, miközben a választások előtt összesen öt perc állt rendelkezésére. Bencsik szerint tarthatatlan a közszolgálati televízió politikai elfogultsága, ami „az ország ellenzéki felének is a televíziója, az ő adójukból is működik, ideje elkezdenie aszerint is viselkedni”, de kitér a már korábban is bírált, kizárólag kormányoldali értelmezésekre és az ellenzéki szereplők kizárására is a közmédiából.[94] A hirado.hu-n egy hosszabb, személyeskedő írásban kritizálták Bencsiket, kétségbe vonva szakmai hozzáértését, majd szerintük azzal cáfolva az ellenzéki szereplők negligálását, hogy csak az azóta már az Orbán-kormányoknak biztosként dolgozó, egykori szocialista Szili Katalint említették meg.[95] Bencsik egyebek mellett úgy reagált: „a hirado.hu ismeretlen szerzőjének cikke hazugságokkal, csúsztatásokkal van tele”.[96]
- Márki-Zay meg is jelent a közmédia műsorában, ahol szintén szembesítette a műsort vezető Lánczi Tamás kormánypárti politológussal, hogy évek után, csak egy ellenzéknek vesztes választás után hívnak be hosszabb időre ellenzéki politikust, amit Lánczi cáfolni próbált, mondván ők próbálták hívni, de Márki-Zay szerint ha a kampány idején tényleg hívták volna, örömmel eljött volna (Márki-Zay ebbéli kritikáinak a kampányban is többször hangot adott). Ehelyett a kormányzat ellene folytatott „karaktergyilkosságaival és hazugságaival” kellett megküzdenie, valamint kitért az EBESZ megállapításaira az aránytalan kampányviszonyok tekintetében.[97]
- 2022. április 28-án újabb valótlan cikk jelent meg a hirado.hu-n, ebben az osztrák heute.at hírét átvéve „Bécsben tapasztalt áruhiányról” számoltak be, amit az orosz–ukrán válságnak tudtak be, ezt pedig egy bolt üres hűtőpultjának képével illusztrálták. A valóságban azonban elromlott a berendezés, ezért pakolták ki belőle a hűtendő árukat, csakhogy ezzel az információval a hirado.hu már nem javította ki a hírt.[98]
- 2022. augusztus 20-án az augusztus 20-i nemzeti ünnep budapesti tűzijátékának elhalasztásáról döntöttek a várható rossz időjárási körülmények miatt, amiről a közmédia is rendben beszámolt; a fővárosi helyszínen végül nem volt vihar. Két nappal később Palkovics László technológiai és ipari miniszter augusztus 22-ével felmentette az Országos Meteorológiai Szolgálat (OMSZ) két vezetőjét, ami többek bírálatát váltotta ki, mivel szerintük politikai okok álltak a menesztés mögött.[99] Az eset után a közmédia a saját korábbi anyaga megváltoztatásával is azt a kormányközeli médiumokban megjelent narratívát közvetítette, amiben az OMSZ-ot hibáztatták „téves riasztást” emlegetve, holott az időjárás sokszor bizonytalan, és máshol voltak viharok.[100][101]
- Hadházy Ákos független képviselő 2022. október 28. és november 4. között az MTVA Kunigunda utcai székháza elé települt egy sátorral, melyet az épülettel szemközti oldalon állított fel. A képviselő az akcióval a közmédia politikai elfogultságára hívta fel ismét a figyelmet, valamint az aktuális nemzeti konzultációt kritizálta, távlati célként pedig az épület blokádjára szólított fel, hogy az adóforintokból működő médiumtól a valóság bemutatását érjék el, ezen kívül fogadóórát is tartott az ott megjelent érdeklődőknek.[102] Az akciót a közmédia stábja folyamatosan megfigyelte és kamerázta, amiről a képviselő videókat is bemutatott, de Hadházyval egyszer sem csináltak interjút, hogy a médiumban bemutassák álláspontját. Ehelyett október 31-én sértett hangú, személyeskedő stílusú közleményben reagáltak Hadházy felvetéseire, azt állítva, hogy a képviselő hazudik; szerintük „a stáb mindössze a képviselő hírérték szempontjából értékelhető »performanszait«, aktivitásait dokumentálja annak érdekében, hogy adott esetben a köztudottan olcsó politikai balhék gerjesztésében érdekelt képviselő valótlan állításait egyértelműen cáfolhassa.” Hozzátették: „A televíziós újságíró szakma része, hogy a hiteles tájékoztatás érdekében egy-egy hosszabb esemény teljes ideje alatt a helyszínen tartózkodnak a stábok, ezért Hadházy Ákos kirohanása a közmédia ellen egyértelmű bizonyítéka annak, hogy számára kellemetlen, ha nem tud akadálytalanul hazudni”.[103][104][105] November 4-én többezres tüntetéssel ért véget Hadházy akciója, az esemény végét tudatosan az 1956-os forradalom leverésének évfordulójára időzítve. A tüntetésen több felszólaló is részt vett, akik a kormányt és az MTVA-t, illetve általában a kormánypropagandát kritizáló felszólalásokat tartottak. Az eseményen megjelent jelentős rendőri jelenlét megakadályozott minden esetleges rendbontást, de Hadházy is felszólította a tüntetőket, hogy ne kövessenek el törvénysértést, a tüntetés végül este fél kilenc körül ért véget.[106] Az MTVA a tüntetést is hamisan, a valóságot elhallgatva tálalta: egyetlen alkalommal sem tettek említést arról, hogy a demonstrációval pont az MTVA-t kritizálták, többek közt hírcenzúrát és Papp Dániel menesztését emlegetve, ehelyett „pedagógusdemonstrációként” számoltak be a történtekről, miután pedagógusok is felszólaltak a rendezvényen; igaz, a pedagógusok korábbi tüntetésein megfogalmazott 9 pontos követelése elhangzott végre a közmédiában.[107]
- 2022. november 28-án jogerősen pert nyert a Kúrián az MTVA két olyan perben, amik azért indultak, mert korábban megtagadták bizonyos közlemények kiadását a DK és a MÚOSZ részéről. Az ítélet indoklása szerint ugyanis a médiumnak joga van minden olyan közlemény kiadását megtagadni, amelyről feltételezhető, hogy az alkalmas lehet más személy személyiségi jogainak megsértésére. Az ítelet után nem sokkal már meg is jelentettek egy MÚOSZ-t lejártani kívánó anyagot, amiben még a KGB-vel is megpróbálták összemosni.[108]
- 2022. december 14-én Tompos Márton, a Momentum frakcióvezető-helyettese az M1 Ma reggel című műsorában jelent meg, először ellenzéki közszereplőként az MTVA-ban a tanártiltakozások kezdete óta. A politikus itt a diákok követeléseiből is idézett és felsorolta a polgári engedetlenség miatt kirúgott 13 tanár nevét. A párt egy közleményt is meg szeretett volna jelentetni ezzel kapcsolatban az MTI-ben, de azt a közmédia arra való hivatkozással utasította el, hogy a jogszabályok értelmében a közszolgálati médiaszolgáltatónak joga van „jó hírneve védelmében” megtagadási jogát gyakorolni. Úgy fogalmaztak egy, fentebb is idézett bírósági ítéletre hivatkozva: „hiába egy jogerős bírósági döntés, a balliberális sajtó cenzúrát kiált”.[109][110] Azt is tagadták, hogy nem számoltak volna be elégszer a tiltakozásokról, miközben abban a nagyjából egy órás híradóban, ahol ez elhangzott csak a 49. percben volt szó erről, előtte és utána pedig politikailag elfogult híranyagokat közöltek, amikben a tiltakozók és a „baloldal” közti összefogást vélelmezték.[111] Altorjai Anita, a Duna Médiaszolgáltató Zrt. újabb igazgatója is annyival intézte el a közmédiában megjelent tüntetőket és ellenzéket összemosó, valamint ellenzéket dehonesztáló híreket, hogy „a szerkesztői szabadság része, hogy az M1 Híradó munkatársai meghatározhatják, miről és hogyan számolnak be”, hozzátéve, hogy „a szerkesztők döntése törvényi védelem alatt áll.”[112]
- 2022 decemberében Kárász Róbert (Tartalomfejlesztésért Felelős Igazgató) kinevezése előtt az ATV műsorvezetőjeként több kritikát is kapott kormányközeli szereplők iránti elfogultsága, és az alapítványához érkező állami támogatások miatt (lásd: távozása az ATV-től), ezért megkérdőjelezhető, hogy a közszolgálati média vezetőjeként pártatlanul, a politikai és világnézeti semlegesség alapján el tudja-e látni feladatát. Amikor szárnyra kapott a hír, hogy a közmédiához távozik az ATV-ből, előbb cáfolták hírt a médiában, majd mégis kiderült, hogy igaz, amit a Duna Médiaszolgáltató a Hirado.hu weboldalán tett közzé, olyan módon, hogy közben az ellenzéki médiát hosszan ekézte, kiemelve benne az MTVA-tól való függetlenségüket.[113][114]
- A kormányközeli Rákay Philiphez köthető, 600 millió forintból készült Aranybulla című sorozat, amelynek költségei utóbb már egymilliárd forintra rúgtak[115] 2022 karácsonyán debütált Dunán. Míg az MTVA „hatalmas sikernek” nevezte nagyon hamar megszaporodtak a negatív vélemények és a sorozat napokon belül mind kritikusi, mind nézői oldalról megbukott. A médium „Sikert aratott az idei év legnagyobb filmes dobása, az Aranybulla” című bejegyzésében ráadásul először még az szerepelt, hogy „az irodalmi klasszikus ezúttal modernebb köntösben, de korhű, részletgazdag látványvilággal és nagyszerű alakításokkal mutatta be a fordulatos szerelmi történetet”, amire az Átrium Színház[116] úgy reagált:
Az „Aranybulla” nem „irodalmi klasszikus”, hanem a II. András magyar király által 1222. április 24-én a székesfehérvári országgyűlésen kiadott, függőpecséttel ellátott királyi okirat.
Az „Aranybulla” nem is „szerelmi történet”, hanem a magyar nemesség jogait először rögzítő jogi erejű nyilatkozat.
Az „Aranybulla” sorozat nem irodalmi alapanyagból készített fordulatos szerelmi történet, hanem eredeti forgatókönyv alapján készült, fikciós elemekkel bővített, az események történelmi hátterét és folyamatát bemutatni szándékozó televíziós alkotás.
- Hozzátették: „meg tudják érteni, ha az MTVA social media osztályán dolgozók maguk sem hajlandók megtekinteni a művet, amelyet propagálni szándékoznak, de 130 milliárdból talán kitelne olyan szakemberek alkalmazása, akik legalább jártak irodalom- és történelemórára”. A bejegyzéséből később eltűntették az inkriminált részeket.[117][118] A botrány nem csitult az igen költséges sorozat technikai, színészi, szakmai és történelmi baklövései miatt, amelyre Rákay Philip úgy reagált, hogy csupán politikai okokból teszik tönkre a film hírét,[119] magyarellenességet, amerikai beavatkozást és Soros Györgyöt emlegetve.[120] A botrányt tetézte, hogy az Aranybullában számtalan aktuálpolitikai utalást helyeztek el, amelyek a kormánypárt retorikájának és különböző kampányainak gyakori témái,[121] illetve Veréb Tamás a Trónok harca c. amerikai produkcióhoz hasonlította a sorozatot.[122]
- 2023 februárjában egy M2-n sugárzott könnyűzenei műsorban kivágták Orbán nevét Beton.Hofi rapper Bagira című dalának szövegéből, ahol a miniszterelnök negatív kontextusban tűnik fel, mikor a vonatkozó részt egyszerűen lenémították.[123]
- 2023. február 19-én a kecskeméti Urunk mennybemenetele-templom miséjének felvett anyagából került ki egy 15 perces rész, amiben Finta József plébános beszédében egy tanárnőről és a mások erőszakos legyőzésével elérhető hatalomról értekezik. A jelenségre Hadházy Ákos független képviselő hívta fel a figyelmet Őrület és szintlépés: az állami rádió már a szentmiséket is cenzúrázza! című Facebook-bejegyzésében, aki szerint a beszéd inkriminált részében a kormányzat önmaga erkölcsi visszáságai köszönnek vissza, és valószínűleg ez szúrhatta a „propagandisták” szemét. A közmédia egy közleményben „technikai hibára” hivatkozott a hiányosan rögzített anyag miatt, ezen kívül elnézést kért a plébánostól, valamint valamennyi hívőtől.[124]
- 2023. március 10-én a közmédia „kiemelkedő munkatársainak” díjazása kapcsán Papp Dániel, azt MTVA vezérigazgatója arról is beszélt, hogy a közmédia is nehézségekkel néz szembe a 2023-as évben a gazdasági válság és a háború miatt. Mindeközben a közmédia ebben az évben 127,577 milliárd forintból gazdálkodhat, és még saját autómosót is telepít 34,9 millió forintért.[125]
- 2023 április elején az M4 Sport Sport7 című sportműsorában Kósa Lajost, a Magyar Országos Korcsolyázó Szövetség elnökét kritizálták amiatt, hogy kevés magyar korcsolyázó kerül be a szervezet által felállított keretbe, de az kimaradt a műsorból, hogy Kósa a Fidesz alelnöke és az Országgyűlés honvédelmi és rendészeti bizottságának elnöke.[126]
- 2023. április 13-án egy ismeretlen szerzőjű, sértett hangú politikai tartalmú cikk jelent meg David Pressman amerikai nagykövetről a hirado.hu-n, miután a nagykövet ezen a napon az amerikai kormány szankciós intézkedéseit jelentette be, melyek a Magyarországon székelő, vitatott hátterű Nemzetközi Beruházási Bankot és részben magyar vezetőit érintették. A névtelen, ezért az MTVA közleményeként is értékelhető bejegyzés a magyar kormány retorikájából visszaköszönő kifejezések használata mellett azt rótta fel Pressmannek, hogy a most szankciónálló Egyesült Államok az 1956-os forradalom idején cserben hagyta Magyarországot.[127][128]
- Radics Péter, a YouTube-on rendszeresen, régi és új műsorokat parodizáló videókat közreadó youtuber arról számolt be, hogy a NAV rendőri kísérettel házkutatást tartott nála 2023. május 9-én, mert egy még 2016-ban közreadott videójában Süsü, a sárkányt parodizálta ki, amely videóból a házkutatást kezdeményező MTVA szerint szerzői jogi okokból meg kellett volna semmisíteni az eredeti filmrészleteket, de ezek Radics elmondása szerint ennyi év után már rég nem voltak a birtokában. Egy külön videóban elmesélve az esetet felhívta a figyelmet, hogy a házkutatást elrendelő okirat szerint 2020. február 25-én észlelte az MTVA a szerinte szerzői jogi problémát, ami miatt viszont csak három évvel később jelentek meg rögtön házkutatással a hatóságok, amit amiatt is furcsált, mert vitatott esetekben a protokoll a videó letiltása, vagy a jogtulajdonos levél útján történő panasza a gyártó vagy a videószolgáltató felé, amire Radics és az MTVA között már korábban is volt példa, ezért is tűnt érthetetlennek számára a hatóság mostani megjelenése. A kissé szürreális ügy jellege miatt elmondása szerint a hatóság embereiből is utóbb derültséget váltott ki. A NAV és az MTVA utólag sem kommentálta az esetet.[129]
- 2023. május 14-én nyílt napot tartottak a Sándor-palotában, Novák Katalin köztársasági elnök egy éves beiktatása alkalmából, melyről a közmédia is beszámolt. Novák azokkal a pedagógusokat érintő úgynevezett státusztörvény ellen tiltakozó pedagógusokkal is találkozott, akik az ezen alkalomból mentek fel a Várba, de ezt a tudósításokból már kihagyták.[130]
- 2023 május végén egy május 2-i Híradó-riportról derült ki, hogy az abban megszólaltatott autósok véleményét, akiket a felújított Lánchíd lezárásáról és megváltoztatott forgalmáról kérdeztek úgy változtatták meg, hogy az az intézkedést meghozó ellenzéki fővárosi vezetés kritikájának tűnjön, miközben ez nem felelt meg a valóságnak.[131] A közmédia az eset után az azt bemutató 444.hu-t próbálta lejáratni, egyebek mellett „hazugnak” és „Soros blognak” nevezve, ezen kívül azt állította, hogy a riportok ilyen megvágása „mindenhol a világon így készül egy híradós összeállításban”, ahol „a szerkesztői szabadság elve alapján kiválasztja a 3-4 perces interjúkból azokat a részleteket, amelyeket fontosnak gondol.” Az eset után Karácsony Gergely főpolgármester is kritizálta „újabb bizonyítékát a köztévé manipulációjának”.[132]
- Nem sokkal ezután június 5-én adtak hírt újabb hasonló hírmanipulációról, amikor még 2022. január 31-én egy, a pedagógusokra vonatkozó úgynevezett státusztörvény miatt sztrájkoló tanár nyilatkozatát változtatták meg a riport megvágásával. A pedagógus a Debrecen TV-nek adott interjút, ezután került az anyag az M1-hez, ahol az eredetileg kritikákkal megfogalmazott nyilatkozat ott már hamis látszatot keltve úgy szerepelt a tudósításokban, hogy a pedagógus tulajdonképpen elégedett a helyzetével, miközben ennek épp az ellenkezőjéről nyilatkozott, az erről szóló részeket azonban kivágták az eredetileg hosszabb interjúból. A nyilatkozó tanár, Borsos Tamás elmondása szerint maga is megdöbbent a mondandójának ilyen fajta „cseles kiollózásán”.[133]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Takács Róbert - A sajtóirányítás szervezete a Kádár-korszakban (Médiakutató Alapítvány, 2009)
- ↑ Szabadbölcsészet / Médiatörténet / Cenzúra és manipuláció - ELTE BTK Művészetelmélet és Médiakutatási Intézet
- ↑ Bajomi-Lázár Péter, Monori Áron: Esti főműsoridős híradók a magyarországi televíziókban, Médiakutató, 2007. ősz)
- ↑ Inotai Edit: A médiaháborúktól a szinte teljes hegemóniáig, 24.hu, 2020. június 13.
- ↑ a b Háborúban született, a hatalom szolgálatába állt (dokumentumfilm), 444.hu/Youtube, 2019. április 24.
- ↑ Urbán Ágnes - Lágy cenzúra helyett kemény eszközök?, Millennium Intézet, 2016. november 4.
- ↑ Kétharmados Fidesz-uralom az MTV-ben, Index, 2010. december 10.
- ↑ „… a maffiában lehet hasonló, gondolom” – ilyen a köztévé belülről. Szabad Európa. (Hozzáférés: 2020. november 20.)
- ↑ Fazekas Pálma: Elviselhetetlenné vált a rasszizmus és a homofóbia - mondja egy volt MTVA-s, Szabad Európa, 2020. november 30.
- ↑ Kovács-Angel Marianna - Egyetlen EU-s vezető került fel a sajtószabadság ragadozóinak listájára: Orbán Viktor, 24.hu, 2021.július 5.
- ↑ Csatári Flóra Dóra, Fábián Tamás - Így darálta le a hatalom pár év alatt a szabad médiát Magyarországon, Telex.hu, 2021. július 23.
- ↑ Fekete kampányok az Orbán-rendszerben (Magyar Jeti Film) (dokumentumfilm), 444.hu/Youtube, 2023.november 8.
- ↑ Kiretusálták Lomnicit a Híradóban, Index.hu, 2011. december 6.
- ↑ Mi baja a Hírcentrumnak Cohn-Bendit-vel?, Index.hu, 2011. április 8.
- ↑ Schmitt Pál: ez becsületes férfi munka volt - exkluzív interjú 2012. március 30., magyarbelpolitika/YouTube, 2012. március 30.
- ↑ A riporter Schmitt Pállal volt, Index.hu, 2012. március 30.
- ↑ Makulátlan a céda, mocskos a szűz, Beszédírók.blog.hu, 2012. március 31.
- ↑ Economist: Obersovszky mélyre hajolt Schmitt előtt, Népszabadság Online, 2012. április 1.
- ↑ Etikai Bizottság: a Schmitt-interjú sérti az újságírói etika szabályait, Archiválva 2013. október 24-i dátummal a Wayback Machine-ben Magyar Újságírók Országos Szövetsége, 2012. április 5.
- ↑ Másfél milliós kártérítés a volt köztévésnek, Index.hu, 2014. november 21.
- ↑ Sáling Gergő: Szinte ingyen is megoldhatták volna, mégis 120 milliót fizettek a fideszes háttérember családi cégének. Direkt36, 2016. március 24. (Hozzáférés: 2023. június 26.)
- ↑ Hadházy: évi tízmillókért schmittel az MTVA kiadványa. Átlátszó.hu, 2019. február 7. (Hozzáférés: 2023. június 26.)
- ↑ Szalay Dániel: Bezárják az MTVA botrányos leányvállalatát. media1.hu, 2019. január 28. [2023. június 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2023. június 26.)
- ↑ Kirángatták Szél Bernadettet és Hadházyt az MTVA épületéből, Mérce, 2018. december 17.
- ↑ Kunigunda utcai csata: megnyerték a pert az ellenzéki képviselők az MTVA ellen, 444.hu, 2019. szeptember 27.
- ↑ A DK képviselői újra megpróbáltak beolvasni egy közleményt a köztévében, 24.hu, 2019. szeptember 28.
- ↑ Bejutott az ellenzék az MTVA székházába, 24.hu, 2019. szeptember 30.
- ↑ Bravúrosan hamisított hírt a közmédia abból a sajtótájékoztatóból, amit a hírhamisítás ellen tartottak, Mérce, 2019. szeptember 30.
- ↑ A Médiatanács ellen ítélt a bíróság, amiért szemet hunyt az M1 részrehajló műsorában történt jogsértés felett Archiválva 2023. május 14-i dátummal a Wayback Machine-ben, Media1, 2020. július 11.
- ↑ Megválasztása óta egyszer sem szólalhatott meg Karácsony a közmédiában, Index.hu, 2020.január 18.
- ↑ Karácsonyt végre meghívták a közmédia Híradójába, és az elmúlt évek legabszurdabb interjúját hozták össze, Index.hu, 2020. január 21.
- ↑ A köztévé riportere átváltozott, amikor Karácsony után egy fideszes ment be a stúdióba, 24.hu, 2020. január 22.
- ↑ Karácsony-interjú: A MÚOSZ szerint az M1 megsértette a Közszolgálati Kódexet és a sajtótörvényt Archiválva 2023. május 14-i dátummal a Wayback Machine-ben, Media1, 2020. január 22.
- ↑ Lepattintotta magáról a Médiatanács a botrányos Karácsony-interjút, Index.hu, 2020. február 12.
- ↑ A hírigazgató megdicsérte a riportert a Karácsony-interjú után, HVG, 2020. január 24.
- ↑ M1: összetehetik a kezüket a migránspárti ballibek, hogy a magyar oly végtelenül bölcs nemzet!, Index.hu, 2020. március 17.
- ↑ A köztévében rendszeresen Sorost szapuló Bende Balázs is Soros-ösztöndíjjal tanulhatott, 444.hu, 2020. április 6.
- ↑ A Médiatanács elítélte a híradós Németh Balázs “hírkommentálását”, 24.hu, 2015. január 30.
- ↑ Törvénysértő volt az M1 Híradó a Médiatanács szerint, de mégse szankcionálja a testület a történteket Archiválva 2023. május 14-i dátummal a Wayback Machine-ben, Media1, 2020. január 16.
- ↑ Gulyás Gergely a Magyarországot elítélő jelentésről: Soros György mondta tollba, ez zsarolás, 24.hu, 2020.10.01.
- ↑ Herczeg Márk: Észak-koreai szintű agyhalál a köztévén, 444.hu, 2020. október 4.
- ↑ Keller-Alánt Ákos - Szerkesztői utasítás a köztévénél: „Ebben az intézményben nem az ellenzéki összefogást támogatják”, Szabad Európa, 2020. november 12.
- ↑ A köztévé egyik legfontosabb dolga járvány idején: a független portálokat ekézni, mert pénzt gyűjtenek, Mérce, 2020. március 18.
- ↑ Európai reneszánszt hirdetett Orbán Salvinivel, Telex.hu, 2021. április 1.
- ↑ Kérdésekkel provokáló újságíró: Nem fogjuk abbahagyni, Telex.hu, 2021. április 8.
- ↑ Az osztrák külügy elfogadhatatlannak tartja a magyar közmédia lejárató anyagát, Telex.hu, 2021. április 8.
- ↑ Megérkezett a közmédia riportjának második része a Fidesz EP-képviselőit „provokáló” osztrák újságíróról, Telex.hu, 2021. április 9.
- ↑ Franziska Tschinderle: Kíváncsi vagyok, a Fidesz miért félt válaszolni a kérdéseimre, Telex.hu, 2021. április 9.
- ↑ Nem kereste meg a közmédia az osztrák újságírót, mielőtt lejárató riportot közöltek róla, 24.hu, 2021. április 9.
- ↑ Dühös közleményt adott ki a közmédiával „csapategységben működő” kormánypárti Magyar Nemzeti Médiaszövetség az M1 Híradót ért bírálat miatt Archiválva 2023. május 14-i dátummal a Wayback Machine-ben, Media1, 2021. április 9.
- ↑ Az Európa Tanácsban kényszerül magyarázkodni a kormány az M1-en lejáratni próbált osztrák újságíró kapcsán Archiválva 2023. május 14-i dátummal a Wayback Machine-ben, Media1, 2021. április 23.
- ↑ Kikerült az összes meleg jelenet a Jessica Jones című sorozatból a Petőfi TV-n,Telex.hu, 2021. április 7.
- ↑ Granger, Anthony: Hungary: A Dal Looking At Move To Larger Venue (angol nyelven). eurovoix.com, 2019. május 12. [2019. május 12-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ ESCKAZ in Tel Aviv: Interview with Lőrinc Bubnó (Head of Delegation of Hungary) (angol nyelven). ESCKAZ.com, 2019. május 12.
- ↑ Sajó, Dávid: Túl meleg az Eurovízió a kormánynak és a közmédiának?. Index.hu, 2019. november 26.
- ↑ Walker, Shaun: Hungary pulls out of Eurovision amid rise in anti-LGBTQ+ rhetoric (angol nyelven). The Guardian, 2019. november 27.
- ↑ Osborne, Samuel: Speculation: Hungary out of 'too gay' Eurovision (angol nyelven). The Independent, 2019. november 29.
- ↑ Wünsch, Silke: Is the Eurovision Song Contest too 'gay' for Hungary? (angol nyelven). Deutsche Welle, 2019. november 29.
- ↑ Robertson, Chris: Eurovision: Hungary pulls out of 'too gay' song contest (angol nyelven). news.sky.com, 2019. november 28.
- ↑ Hungary pulls out of Eurovision reportedly over concerns the music spectacular is 'too gay' (angol nyelven). www.sbs.com.au, 2019. november 29.
- ↑ Visszautasítja a közmédia a sajtóban megjelent Eurovíziós Dalfesztivállal kapcsolatos állításokat. M1 Híradó, 2019. november 28.
- ↑ Petruska András: "Érdekes cikket közölt az Index.hu...". Facebook, 2019. november 27.
- ↑ Bordás, Gábor: Bencsik András: A Eurovízió egy gusztustalan homoszexuális flottatüntetés. 24.hu, 2019. október 29.
- ↑ Balliberális csúsztatás a dalverseny kapcsán kirobbant médiahiszti Kiszelly szerint. M1 Híradó, 2019. december 1.
- ↑ Kiszelly: Régi trükkel próbálják lejáratni a közmédiát. M1 Híradó, 2019. november 30.
- ↑ MTVA: Jó döntés volt, hogy nem megyünk az Eurovízióra, máris rekordot döntött A Dal 2020. HVG, 2019. december 5. (Hozzáférés: 2021. december 16.)
- ↑ Juhász, Ervin: Kati Wolf: “We Should Go, Perform, And Not Just Sit At Home” (angol nyelven). ESCBubble.com, 2019. december 3.
- ↑ A DAL 2020 – Bár már nem Eurovízióra, de Velük megy tovább az MTVA esztrádműsora – összefoglaló a sajtótájékoztatóról. OurVision.hu, 2019. december 17.
- ↑ Eurovízió nélkül mélypontra csökkent A Dal nézettsége, 24.hu, 2023. május 9.
- ↑ Túlélni Karácsonyt – Illuzionista kókler vagy politikai misszionárius az ország vezetésére készülő főpolgármester?, Híradó.hu, 2021. október 3.
- ↑ BBC-osztályú higgadt elemzés a közmédiában: Karácsony Gergely egy „álmatagságát millió dolláros bölcsészmosollyal kompenzáló óriáslajhár”, 444.hu, 2021. április 4.
- ↑ A DK beperli az MTVA-t, mert tényként kezelte az Elkxrtuk állításait, Index.hu, 2021. október 27.
- ↑ Az állami rádióban bemondták, hogy Dobrev Klára döntött „2006-ban az utcán lévő ártatlan emberek szemkilövéséről és megveréséről”, 24.hu, 2021. október 27.
- ↑ A Kossuth Rádió elismerte, hazudott Dobrev Kláráról, 24.hu, 2021. november 11.
- ↑ Aggodalmát fejezte ki és felszólítással élt a magyar médiahelyzet kapcsán az ENSZ jelentéstevője Archiválva 2023. május 14-i dátummal a Wayback Machine-ben, Media1, 2021. november 23.
- ↑ A közmédia vezérigazgatója elmondta, melyik volt az egyetlen alkalom, amikor a politika befolyást akart gyakorolni rájuk, 24.hu, 2021. november 23.
- ↑ Elfelejtette megemlíteni a köztévé, hogy az „erdélyi születésű fiatal” a Miniszterelnökség dolgozója, Azonnali.hu, 2021. december 06.
- ↑ Orbán egy kérdést sem kapott a Völner-ügyről a Kossuth rádióban, 444.hu, 2021. december 10.
- ↑ Levették a műsorról Orbán állandó pénteki kérdezőjét, 444.hu, 2017. december 1.
- ↑ Magyarországon is óriási erőkkel terjeszti a Kreml a háborús propagandát, Telex.hu, 2022. március 3.
- ↑ Az ellenzék az EBESZ-hez fordul az állami média álhírei miatt, 24.hu, 2022. február 28.
- ↑ „A független magyar közmédiát támadja a baloldal” – írja közleményben a közmédia, 24.hu, 2022. február 28.
- ↑ Petíció indult az MTVA vezérigazgatójának menesztésére Archiválva 2023. május 14-i dátummal a Wayback Machine-ben, Media1, 2022. február 28.
- ↑ Az ellenzék szerint elég volt az orosz propagandából, az MTVA vezetőinek menniük kell!, Népszava, 2022. március 2.
- ↑ A „közmédia” kritizálása alkalmas lehet a közvélemény hangulatának felkorbácsolására - véli a Médiatanács, Népszava, 2022. március 1.
- ↑ „Nincs szabad választás, ahol agymosás folyik 12 éve, ahová nem engedik be az ellenzéket a közmédiába” Archiválva 2023. május 14-i dátummal a Wayback Machine-ben, Media1, 2022. március 6.
- ↑ Élő adásban akadt ki az M1 műsorvezetője az állami tévét ért bírálatok miatt Archiválva 2023. május 14-i dátummal a Wayback Machine-ben , Media1, 2022. március 8.
- ↑ 4 év után egyszeri alkalomra beengedi 5 percre az ellenzéket is az M1 és a Kossuth Rádió Archiválva 2023. május 14-i dátummal a Wayback Machine-ben , Media1, 2022. március 9.
- ↑ Kiszivárgott iratok mutatják, hogyan diktálnak Orbánék a nemzeti hírügynökségnek, Telex/Direkt36, 2022. március 4.
- ↑ „Ne írd meg semmilyen formában, köszi” – Így hallgatja el a kormánynak kínos híreket az állami hírügynökség, Telex/Direkt36, 2022. március 7.
- ↑ Durván lejt a Fidesz felé a választási pálya - állapítja meg az EBESZ időközi jelentése, Népszava, 2022. március 23.
- ↑ EBESZ: Nem voltak egyenlőek a feltételek a magyar választáson, HVG, 2022. április 4.
- ↑ Háborúpárti tüntetésként mutatta be a közmédia az ukránok melletti kiállást, 444.hu, 2022. április 2.
- ↑ Bencsik Gábor: A közszolgálati televízió politikai elfogultsága tarthatatlan, 24.hu, 2022. április 12.
- ↑ Bencsiket utolérte a baloldali hisztéria, Híradó.hu, 2022. április 12.
- ↑ Bencsik Gábor szerint az állami média reakciója a Rákosi-korszakot idézi, 24.hu, 2022. április 14.
- ↑ Márki-Zay Péter az m1-en: Szeretnék megemlékezni arról a fantasztikus eseményről, hogy itt vagyunk, Magyar Hang, 2022. április 14.
- ↑ Bécsben nincs áru a boltban – írta meg a magyar közmédia, majd kiderült, elromlott a hűtő, HVG, 2022. április 28.
- ↑ Kirúgta a kormány az OMSZ vezetését, pedig az utolsó pillanatig volt esély viharra augusztus 20-án, Telex.hu, 2022. augusztus 22.
- ↑ OMSZ: A bizonytalansági faktor sajnos benne van a szakmánkban, Telex.hu, 2022. augusztus 21.
- ↑ A közmédia is rossz időt jósolt, másnap mégis a saját időjárás-jelentését megvágva gyalázta az OMSZ-t,Telex.hu, 2022. augusztus 23.
- ↑ Hadházy sátrat vert a közmédia épülete előtt, 24.hu, 2022. október 28.
- ↑ Az MTVA közleményben hazugozta le Hadházy Ákost, 24.hu, 2022. október 31.
- ↑ Ismét hazudik Hadházy Ákos, Híradó.hu, 2022. október 31.
- ↑ Folyamatos kamerás megfigyelés alatt tartja a közmédia Hadházy Ákost az MTVA székháza előtt Archiválva 2023. január 28-i dátummal a Wayback Machine-ben, Media1, 2022. október 31.
- ↑ „Amíg nincs győzelem, addig nem hagyjuk abba” – az MTVA-székház előtt tüntettek Hadházyék, 24.hu, 2022. november 4.
- ↑ Trükkösen számolt be az M1 televízió az állami média cenzúrái és Papp Dániel vezérigazgató elleni tiltakozásról, Media1, 2022. november 5.
- ↑ KGB-t emlegető lejárató anyaggal ünnepli a Közmédia, hogy dupla győzelmet ért el a bíróságon és folytathatja a cenzúrákat Archiválva 2023. január 31-i dátummal a Wayback Machine-ben, Media1, 2022. november 28.
- ↑ Nem jelentette meg a Momentum közleményét az MTI, a közmédia szerint szó sincs cenzúráról, Telex.hu, 2022. december 14.
- ↑ Újabb cenzúra történt a Közmédiánál Archiválva 2023. március 26-i dátummal a Wayback Machine-ben, Media1, 2022. december 14.
- ↑ A közmédia Híradójának 49. percében számoltak be az MTVA székháza előtti tüntetésről, Telex.hu, 2022. december 9.
- ↑ A közmédia vezérigazgatója nem lát problémát abban, hogy az M1 Híradó egy konteós riportjában olyanokat állított, hogy Gyurcsány szervezte az október 23-i tanártüntetést Archiválva 2023. június 23-i dátummal a Wayback Machine-ben, Media1, 2022. november 23.
- ↑ Kárász Róbert mégis a Közmédia kreatívigazgatója lesz Archiválva 2023. január 26-i dátummal a Wayback Machine-ben, media1.hu, 2022 december 12.
- ↑ A liberális portáloknak nem erényük a hitelesség – Képesek meggörbíteni a „teret”, hirado.hu, 2022. december 12.
- ↑ Kijött az egymilliárd forintos Aranybulla film előzetese, HVG, 2022. június 30.
- ↑ Egy hónappal korábban a színház megkapta „halálos ítéletét”: nem kap állami támogatást, így a színház kénytelen bezárni. (Egy decemberi péntek délután lett hivatalos: elutasították az Átrium támogatási pályázatát, hvg.hu, 2022. december 9.)
- ↑ MTVA: Az Aranybulla-sorozat egy irodalmi klasszikust dolgoz fel, HVG, 2023. január 2.
- ↑ Átrium: “Szeretnénk segíteni a 130 milliárdból fenntartott közmédia szakembereinek”, Szinhaz.Online,
- ↑ Gendersemleges sárkány miatt cenzúrázta Rákay Philipet a Facebook, hirado.hu, 2021. november 19.
- ↑ Rákay Philip szándékos hangulatkeltésnek titulálja az Aranybulla negatív kritikáit, Index.hu, 2023. január 9.
- ↑ Mennyei silányság – Aranybulla , Filmtekercs.hu,
- ↑ Aranybulla-film: Nem volt könnyű II. András bőrébe bújnia Veréb Tamásnak, hirado.hu, 2022. december 22.
- ↑ Orbán Viktor miatt cenzúrázott egy koncertet a közmédia, Magyar Hang, 2023. február 24.
- ↑ Cenzúrázta a Kossuth Rádió a vasárnapi misét, az MTVA szerint csak technikai hiba volt, hogy kivágtak egy részt a prédikációból, Népszava, 2023. március 10.
- ↑ Nehéz évre számít idén a közmédia, 444.hu, 2023. március 10.
- ↑ Anélkül bírálta Kósa Lajost a közmédia, hogy megemlítették volna, hogy fideszes politikus Archiválva 2023. június 8-i dátummal a Wayback Machine-ben, Media1, 2023. április 7.
- ↑ Köszönjük, nagykövet úr! Nem fogjuk elfelejteni, Híradó.hu, 2023. április 12.
- ↑ Amerikai szankciók: Bayer Zsolt stílusát súrolja a közmédia szerző nélküli cikke , Telex.hu, 2023. április 13.
- ↑ "Ez a normális eljárás Magyarországon?": Radics Peti részletesen elmesélte, milyen megalázó és röhejes élmény volt számára a NAV házkutatása a Süsü-videója miatt, IGN Hungary/Ziff Davis, 2023. május 12.
- ↑ A köztévé tudósításából kimaradt, hogy Novák Katalin tíz percig beszélgetett tüntetőkkel, Telex.hu, 2023. május 15.
- ↑ Árulkodó felvételünk van arról, hogyan manipulálja a közmédia a politikai közvéleményt, 444.hu, 2023. május 24.
- ↑ A köztévé szerint nem hamisítás, hogy úgy vágta össze a civil megszólalók nyilatkozatait, hogy az a Fidesz narratíváját szolgálja Archiválva 2023. június 6-i dátummal a Wayback Machine-ben, Media1, 2023. május 25.
- ↑ Videón, amint ellenkezőjére hamisította a közmédia egy sztrájkoló tanár nyilatkozatát a tanári fizetésekről Archiválva 2023. június 6-i dátummal a Wayback Machine-ben, Media1, 2023. június 5.