1961
Megjelenés
1961 más naptárakban | |
Gergely-naptár | 1961 |
Ab urbe condita | 2714 |
Bahái naptár | 117 – 118 |
Berber naptár | 2911 |
Bizánci naptár | 7469 – 7470 |
Buddhista naptár | 2505 |
Burmai naptár | 1323 |
Dzsucse-naptár | 50 |
Etióp naptár | 1953 – 1954 |
Hindu naptárak | |
Vikram Samvat | 2016 – 2017 |
Shaka Samvat | 1883 – 1884 |
Holocén naptár | 11961 |
Iráni naptár | 1339 – 1340 |
Japán naptár | 2621 (Jimmu-korszak) |
Kínai naptár | 4657–4658 |
Kopt naptár | 1677 – 1678 |
Koreai naptár | 4294 |
Muszlim naptár | 1380 – 1381 |
Szeleukida naptár | 2272–2273 |
Örmény naptár | 1410 ԹՎ ՌՆԺ |
Thai szoláris naptár | 2504 |
Zsidó naptár | 5721 – 5722 |
Évszázadok: 19. század – 20. század – 21. század
Évtizedek: 1910-es évek – 1920-as évek – 1930-as évek – 1940-es évek – 1950-es évek – 1960-as évek – 1970-es évek – 1980-as évek – 1990-es évek – 2000-es évek – 2010-es évek
Évek: 1956 – 1957 – 1958 – 1959 – 1960 – 1961 – 1962 – 1963 – 1964 – 1965 – 1966
Események
[szerkesztés]Január
[szerkesztés]- január 1. – Kísérlet a jugoszláv pénz- és gazdasági reformra.[1]
- január 3. – Az USA megszakítja a diplomáciai kapcsolatokat Kubával.[2]
- január 16. – 21 év után visszatérnek Kanadából Krakkóba, a királyi várba a Wawel híres kincsei, köztük számos világhírű gobelin.[3]
- január 17. – Patrice Lumumba meggyilkolása.
- január 20. – John Fitzgerald Kennedy az USA elnöke.
- január 22. – Nem sokkal azt követően, hogy a karib-tengeri Curaçao kikötőjét elhagyja a portugál zászló alatt hajózó Santa Maria óceánjáró, egy huszonnégy, vegyesen spanyol, illetve portugál származású tagokból álló, magát Ibér Forradalmi Felszabadítási Bizottságnak nevező csoport eltéríti, a portugál Salazar, valamint a spanyol Franco vezette diktatúrának elleni tiltakozás gyanánt.[4][5]
- január 22–február 7. – Czinege Lajos altábornagy, honvédelmi miniszter vezetésével magyar delegáció tárgyal Moszkvában.
Február
[szerkesztés]- február 12. – A Jugoszláv Kommunisták Szövetségének (JKSZ) Elnöksége és a Központi Bizottság (KB) kibővített ülése, amelyen visszautasítják a kommunista és a munkáspártok Jugoszláviát elítélő nyilatkozatát.[1]
- február 15–16. – Andrej Grecsko marsall, az Egyesített Fegyveres Erők főparancsnoka Budapesten tárgyal.
- február 16. – A szejm elfogadja a lengyel nemzet gazdasági fejlődését előirányzó 5 éves tervet (1961–65).[3]
Március
[szerkesztés]- március 1. – A csehszlovák népszámlálási adatok szerint az ország lakossága 13 745 577 fő, melyből 518 782 fő vallja magát magyarnak.[6]
- március 21. – A román Nagy Nemzetgyűlés a munkáspárt első titkárát, Gheorghe Gheorghiu-Dejt választja meg az újonnan létrehozott Államtanács elnökévé, míg Ion Maurer a kormányfői posztot kapja.
- március 28–29. – A Varsói Szerződés Politikai Tanácsadó Testületének moszkvai ülése, melyen a magyar delegációt Kádár János és Münnich Ferenc vezeti.
Április
[szerkesztés]- április 4. – A Tóth Lajos vezérőrnagy, megbízott vezérkari főnök vezényelte katonai díszszemlén első alkalommal mutatják be a honvédség új légvédelmi rakétáit és a MiG–19 PM szuperszonikus vadászrepülőgép-raj 3 repülőgépét.
- április 12. – Jurij Gagarin – az akkor 27 éves orosz kozmonauta – a Vosztok–1 űrhajó fedélzetén végrehajtja az első emberes űrrepülést.[7]
- április 15. – Az amerikai légierő bombázza Havannát.
- április 16. – A nemzetgyűlési és nemzeti tanácsi választások Lengyelországban, melyen a választók 98,34%-a a Lengyel Nemzeti Egységfront jelöltjeire szavaz.[3]
- április 17–20. – Sikertelenül végződik a kubai emigránsok partraszállási kísérlete a Disznó-öbölben, hogy megdöntsék Fidel Castro hatalmát Kubán.[2]
- április 21. – A holland Dirk Stikker követi Paul-Henri Spaakot a NATO főtitkári beosztásban.
- április 27. – Sierra Leone függetlenné válik.
- április 22. – Az Algériában élő francia ultrák által létrehozott ún. Titkos Hadsereg Szervezete (OAS) vezetői – Maurice Challe, Edmond Jouhaud és Raoul Salan tábornokok – puccsot robbantanak ki, amely azonban április 24-ére megbukik.[8]
Május
[szerkesztés]- május 5. – Faji zavargások Alabama fővárosában, Montgomery-ben.
- május 15–18. – Lengyelországban az újonnan megválasztott szejm első ülésén megerősíti tisztségében a nemzetgyűlés elnökét, Czesław Wycechet és az államtanács elnökét, Aleksander Zawadzkit.[3]
- május 16. – A hadsereg vezetésével Park Chung-hee megszerzi a hatalmat Dél-Koreában.
- május 19. – Harckészültségi szolgálatba helyezik az 1. honi légvédelmi rakétaezredet.
- május 20.–június 13. – Francia-algériai tárgyalások Évian-les-Bainsban.
Június
[szerkesztés]- június 3–4. – John Kennedy amerikai elnök és Nyikita Hruscsov, az SZKP első titkára, a Szovjetunió Minisztertanácsának elnöke Bécsben tárgyal a világpolitikai helyzetről és a két ország kapcsolatáról.
- június 11–12. – A tűz éjszakája Dél-Tirolban. (A robbantásos merényletekben helyi szeparatisták tönkreteszik a térség villamoshálózatát.)
- június 21–22. – A Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) Központi Bizottsága ülésén elhatározzák, hogy 1970-ig a mezőgazdasági termelést az ipari termelés színvonalára emelik.[6]
- június 23. – Életbe lép az Antarktisz-egyezmény, amely kikötötte a kontinens semlegességét.
Július
[szerkesztés]- július 1. – Veszprémben megalakul az 1. honi légvédelmi hadosztály-parancsnokság.
- július 4. – A K-19 atommeghajtású tengeralattjáró balesete.
- július 21–22. – Czinege Lajos honvédelmi miniszter – Ugrai Ferenc vezérkari főnök és Soós Sándor ezredes, szervezési és mozgósítási csoportfőnök kíséretében – Moszkvában tárgyal.
Augusztus
[szerkesztés]- augusztus 3. – Felállításra kerül az 5. összfegyvernemi hadsereg-parancsnokság, a 11. harckocsi-, a 15. gépkocsizó lövész-, valamint az 1. honi légvédelmi hadosztály, a Repülő-műszaki Tiszti Iskola, illetve a HM Anyagi-Technikai Főcsoportfőnökség.
- augusztus 6–7. – German Sz. Tyitov őrnagy a Vosztok–2 űrhajó fedélzetén 17-szer megkerüli a Földet.
- augusztus 13. – Megkezdődik a berlini fal építése.
- augusztus 20. – Megnyilik az Ifjusági Művelődési Park (Ifipark)[9]
- augusztus 26. – Kivégzik az 1956-os forradalmat követő megtorlás részeként az utolsó életben hagyott személyt is: a szervezkedés vezetésének vádjával fellebbezési lehetőség nélkül halálra ítélt, foglalkozását tekintve műszerész, Nickelsburg Lászlót.
Szeptember
[szerkesztés]- szeptember 1–6. – Az el nem kötelezett mozgalom első csúcsértekezlete Belgrádban, 28 ország részvételével.[1]
- szeptember 5. – Az amerikai U–2-es felderítő repülőgépek először készítenek légi felvételeket a Kubába telepített szovjet légvédelmi rakétákról és MiG–21-es vadászgépekről.[2]
- szeptember 13. – Megalakul a második Kádár-kormány.[10]
- szeptember 18. – A Dag Hammarskjöld ENSZ-főtitkárt szállító Albertina nevű DC–6-os repülőgép, közvetlenül a leszállás előtt lezuhan a függetlenné vált, polgárháborús Kongóban. (A szerencsétlenségnek 16 halottja volt.)[11]
- szeptember 18–19. – A csehszlovák nemzetgyűlés törvényt fogad el az állami ellenőrzésről és a nemzetgazdasági nyilvántartásról.[6]
- szeptember 28. – A damaszkuszi katonai felkelés következtében felbomlik az Egyiptom és Szíria részvételével 1958-ban létrehozott Egyesült Arab Köztársaság (EAK), de Egyiptom megtartja ezt az elnevezést egészen 1971-ig.[12]
Október
[szerkesztés]- október 5. – Az ún. „berlini válság” hatására a honvédelmi miniszter – a 0037. számú parancsában – a második szolgálati évüket töltő sorállomány katonai szolgálati idejét határozatlan időre meghosszabbítja.
- október 17–31. – Az Szovjetunió Kommunista Pártja (SZKP) XXII. kongresszusa.
- október 31. – Sztálin holttestét elviszik a Lenin-mauzóleumból.
November
[szerkesztés]- november 13. – Josip Broz Tito jugoszláv államfő skopjei beszédében üdvözli az SZKP XXII. kongresszusának antisztálinista határozatait, egyben kijelenti, hogy lehetetlen a megbékélés az albán vezetéssel.[1]
December
[szerkesztés]- december 13–15. – Az Észak-atlanti Tanács párizsi miniszteri ülésén a szövetség megerősítette Berlinnel kapcsolatos álláspontját, erőteljesen elítéli a berlini fal felépítését, és jóváhagyja a diplomáciai kapcsolatok újrafelvételét a Szovjetunióval annak megállapítása céljából, hogy találnak-e tárgyalási alapot; továbbá bejelentik egy mozgékony alkalmi erő felállítását.
- december 15. – Hamburgban vízre bocsátják a Cap San Diegót.
- december 27. – Szovjet emlékirat a nyugatnémet kormányhoz a két ország kapcsolatáról.
- december 31. – Bezár a Békés–Vésztő vasútvonal.
Határozatlan dátumú események
[szerkesztés]- az év folyamán –
- Kína és Észak-Korea meg nem támadási szerződést köt.[13]
- Habsburg Ottó írásban lemond az osztrák trónigényéről. (Magyarországgal kapcsolatban azonban sosem tett ilyen gesztust.)[14]
- India annektálja Goát és Diut, az utolsó indiai portugál gyarmatokat.[4]
Az év témái
[szerkesztés]1961 az irodalomban
[szerkesztés]1961 a zenében
[szerkesztés]- Etta James: At Least
- Ike & Tina Turner: The Soul of Ike & Tina Turner
- Elvis Presley: Something for Everybody
- Frank Sinatra: Sinatra's Swingin' Session!!! / Ring-a-Ding-Ding / Come Swing with Me! / Sinatra Swings / I Remember Tommy
1961 a tudományban
[szerkesztés]- január 31. – Ham nevű hím csimpánz fellövése az űrbe a Mercury-program keretében
- Phil Hill nyeri a Formula–1-es világbajnokságot a Ferarrival.
- Az 1961-es Formula–1 Solitude nagydíj nyertese: a brit Innes Ireland.
- A Budapesti Vasas SC nyeri az NB 1-et. Ez a klub második bajnoki címe.
Születések
[szerkesztés]- január 8. – Calvin Smith olimpiai- és világbajnok amerikai sprinter, korábbi világcsúcstartó
- január 11. – Eszenyi Enikő Kossuth-díjas magyar színésznő, rendező, színigazgató
- január 25. – Galambos Lajos (Lagzi Lajcsi) magyar énekes, zenész
- február 10. – Alexander Payne amerikai filmrendező, forgatókönyvíró
- február 16. - Andy Taylor, angol gitáros, dalszövegíró, énekes, lemez producer, a Duran Duran gitárosa
- február 17. – Meir Kessler rabbi
- március 14. – Penny Johnson Jerald, amerikai színésznő
- március 21. – Lothar Matthäus német labdarúgó, a magyar válogatott volt szövetségi kapitánya
- március 31. – Mácsai Pál Kossuth-díjas magyar színész, rendező, színigazgató
- április 1. – Susan Boyle brit énekes
- április 3. – Eddie Murphy amerikai színész
- május 6. – George Clooney, amerikai színész
- május 19. – Andrzej Piotr Andrzejewski lengyel repülőtiszt, dandártábornok († 2008)
- május 11. – Bicskey Lukács, magyar színész, rendező és szinkronszínész († 2015)
- május 22. – Faragó Béla zeneszerző
- június 4. – Gyurcsány Ferenc magyar közgazdász, politikus, miniszterelnök
- június 5. – Vincze Lilla magyar énekesnő, szövegíró
- június 9. – Michael J. Fox amerikai színész
- június 17. – Denis Lavant francia színművész
- július 1. – Diana hercegnő Károly walesi herceg, brit trónörökös első felesége († 1997)
- július 8. – Andrew Fletcher, angol zenész, billentyűs (Depeche Mode) († 2022)
- július 15. – Forest Whitaker amerikai színész, producer, rendező
- július 23. – Martin Lee Gore (Martin Lee Gore) brit popzenész, a Depeche Mode tagja
- augusztus 4. – Barack Obama politikus, jogtudós, az USA 44. elnöke
- augusztus 14. – Luisa Fernández, Németországban élő spanyol popénekesnő
- augusztus 22. – Debbi Peterson amerikai zenész, énekesnő
- szeptember 6. – Bánó Iván magyar gazdálkodó, politikus, országgyűlési képviselő (* 1888)
- szeptember 7. – Zubornyák Zoltán, színész, színházi rendező, producer
- szeptember 9. – Szájer József magyar politikus, jogász
- szeptember 13. – Alekszandr Alekszejevics Lukjanyenko, katonatiszt, a Dnyeszter Menti Köztársaság védelmi minisztere
- szeptember 18. – James Gandolfini, amerikai színész, producer († 2013)
- szeptember 30. – Eric Stoltz, amerikai színész
- október 3. – Ludger Stühlmeyer német kántor és zeneszerző
- október 10. – Martin Kemp, angol színész, rendező, zenész, műsorvezető, Spandau Ballet basszusgitárosa
- október 11. – Amr Dijáb arab énekes
- október 15. – Lengyel Ferenc, magyar színművész, rendező
- október 25. – Chad Smith, a Red Hot Chili Peppers dobosa
- október 28. – Kemény István, költő, író
- november 16. – Scherer Péter, Jászai Mari-díjas magyar színművész
- november 19. – Meg Ryan amerikai színésznő
- november 29. – Tom Sizemore amerikai színész († 2023)
- december 9. – Solymosi-Tari Emőke magyar zenetörténész, zenepedagógus, zenekritikus, szakújságíró
Halálozások
[szerkesztés]- január 4. – Erwin Schrödinger Nobel-díjas osztrák fizikus, a kvantummechanika egyik atyja (* 1887)
- január 12. – Hatvany Lajos, a Magyar Tudományos Akadémia tagja (* 1880)
- január 20. – Rupert Rezső ügyvéd, újságíró, országgyűlési képviselő (* 1880)
- február 1. – Csók István festőművész (* 1865)
- február 2. – Takács József szociáldemokrata politikus, földművelésügyi miniszter (* 1884)
- február 25. – Hápka Péter ügyvéd, kárpátaljai autonómiapárti magyar politikus, magyarországi országgyűlési képviselő (* 1885)
- március 23. – Kühnel Márton vállalkozó és feltaláló, madárbarát (* 1884)
- március 31. – Paul Landowski lengyel-francia szobrász (* 1875)
- április 2. – Hacsatur Kostojanc szovjet-örmény neurofiziológus, az MTA tagja (* 1900)
- április 9. – I. Zogu albán király (* 1895)
- április 12. – Sarkadi Imre Kossuth-díjas magyar író (* 1921)
- május 6. – Lucian Blaga román író, költő, filozófus (* 1895)
- május 13. – Gary Cooper kétszeres Oscar-díjas amerikai színész (* 1901)
- május 30. – Zimmer Ferenc magyar újságíró, szerkesztő (* 1885)
- július 2. – Ernest Hemingway irodalmi Nobel-díjas amerikai regényíró, novellista, újságíró (* 1899)
- július 8. – Byssz Róbert festő, karikaturista, grafikus, újságíró. (* 1893)
- július 10. – Rajnai Gábor színművész, érdemes művész (* 1885)
- július 16. – Roska Márton régész (* 1880)
- augusztus 4. – Tildy Zoltán lelkész, politikus, köztársasági elnök (* 1889)
- augusztus 12. – Vedres Márk magyar szobrászművész (* 1870)
- augusztus 15. – Stanisław Łepkowski lengyel jogász, diplomata, volt nagykövet Budapesten (* 1892)
- augusztus 27. – Rózsahegyi Kálmán színész, tanár (* 1873)
- szeptember 6.
- Bánó Iván magyar földbirtokos, gazdasági főtanácsos, országgyűlési képviselő (* 1888)
- Wolfgang Berghe von Trips Formula–1-es autóversenyző (* 1928)
- szeptember 15. – Bencs Zoltán magyar minisztériumi tisztviselő, kultúrpolitikai és filmes szakember, országgyűlési képviselő (* 1889)
- szeptember 18. – Dag Hammarskjöld svéd Nobel-békedíjas diplomata, az ENSZ második főtitkára (* 1905)
- szeptember 28. – Jávorka Sándor Kossuth-díjas botanikus, az MTA tagja (* 1883)
- november 3. – Kuffner Raoul magyar üzletember, Tamara de Łempicka emigráns lengyel festő férje (* 1886)
- november 21. – Mező Ferenc, magyar sporttörténész, tanár, olimpiai bajnok (* 1885)
- november 25. – Györgyi Dénes magyar építész, a Györgyi-Giergl művészcsalád tagja (* 1886)
- december 15. – Csörgey Titusz ornitológus, festőművész (* 1875)
- december 23. – Kurt Meyer SS-tiszt, háborús bűnös (* 1910)
- A Nobel-díjat a svéd Alfred Nobel alapította, 1901 óta adják át, melyet a Svéd Királyi Tudományos Akadémia ítél oda a tudomány, az irodalom és humanitárius területen kimagasló eredményt elért magánszemélyeknek, illetve intézményeknek.
Fizikai | Robert Hofstadter, Rudolf Ludwig Mössbauer |
Kémiai | Melvin Calvin |
Orvosi-fiziológiai | Békésy György |
Irodalmi | Ivo Andrić |
Béke | Dag Hjalmar Agne Carl Hammarskjöld (posztumusz) |
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b c d Baló–Lipovecz Jugoszlávia, 171. o.
- ↑ a b c Németh István: A kubai rakétaválság. In.: Rubicon. XXX. évf., 330-331. (2019/2-3.) sz., 73. oldal, ISSN 0865-6347
- ↑ a b c d Baló–Lipovecz Lengyelország, 191. o.
- ↑ a b Rákóczi István: A portugál gyarmatosítás kronológiája. In.: Rubicon. XXXIV. évf., 385-386. (2023/2-3.) szám, 56. oldal, ISSN 0865-6347
- ↑ Kalózok vagy hősök? A Santa Liberdade elrablása (magyar nyelven). 444.hu, 2017. július 16. (Hozzáférés: 2023. december 30.)
- ↑ a b c Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 152. o.
- ↑ Németh András: Mennybe ment. In.: HVG. 2016/39. szám, 42. oldal, ISSN 1217-9647
- ↑ Nagy László, J.: A gyarmatosítástól a függetlenségig, 1830-1962. Francia Algériából algériai Algéria. In.: Rubicon. XXXIV. évf., 385-386. (2023/2-3.) szám, 124. oldal, ISSN 0865-6347
- ↑ Radnai Rudolf Ilyen volt az Ifipark - visszaemlékezés sok képpel http://www.muszeroldal.hu/download/IlyenvoltazIfipark.pdf Hozzáférés: 2020.11.23
- ↑ Bölöny József-Hubai László: Magyarország kormányai 1848–2004. 5., bővített és javított kiadás, Akadémiai Kiadó, Budapest, 2004, ISBN 963-05-8106-X, 114-115. oldal
- ↑ Bedő Iván: A felbujtó ismeretlen. In.: HVG. XLI. évfolyam, 2019/5. (2064.) szám, 47. oldal, ISSN 1217-9647
- ↑ Nádori Attila et al.: Britannica Hungarica Nagylexikon. 7. köt., EGY-EUP, Kossuth Kiadó, Budapest, 2012. 15. p.
- ↑ Kim Dzsong Un megfenyegette Kínát (magyar nyelven). honvedelem.hu, 2017. május 5. (Hozzáférés: 2017. május 7.)
- ↑ Illényi Balázs: Terepszemle. Elnöki álmok In.: HVG. XLI. évf., 2019/9. (2068.) szám, 35. oldal, ISSN 1217-9647
Források
[szerkesztés]- ↑ Baló–Lipovecz: Baló György–Lipovecz Iván. Tények Könyve '92. Ráció Kiadó Kft., [Budapest] (1992)
A Wikimédia Commons tartalmaz 1961 témájú médiaállományokat.