דבלין
| |||
![]() | |||
דבלין | |||
מדינה |
![]() | ||
---|---|---|---|
פרובינציה |
![]() | ||
ראש העיר | אליסון גילילנד | ||
רשות מחוקקת |
legislative body of Dublin City Council ![]() | ||
תאריך ייסוד |
841 ![]() | ||
שטח | 114.99 קמ"ר | ||
גובה | 20 מטרים | ||
אוכלוסייה | | ||
‑ בעיר | 592,713 (3 באפריל 2022) | ||
‑ במטרופולין | 1,347,359 (2017) | ||
קואורדינטות | 53°20′34″N 6°15′58″W / 53.34278°N 6.26611°W | ||
אזור זמן | UTC+0 | ||
www.dublincity.ie | |||
![]() ![]() |
דַּבְּלִין (באנגלית: Dublin; באירית: Baile Átha Cliath) היא בירת אירלנד והעיר הגדולה ביותר במדינה. העיר שוכנת במרכז החוף המזרחי של אירלנד, בשפך נהר הליפי, במחוז דבלין. אוכלוסייתה של דבלין מונה כ-527,000 נפש (2011) בגבולותיה הרשמיים של העיר, אך רבים נוספים גרים בערי לוויין ובפרברים שלא נכללו במפקד זה. במחוז דבלין אוכלוסייה של כ-1.33 מיליון נפש.
היסטוריה
[עריכת קוד מקור | עריכה]ההתייחסות הקדומה ביותר להתיישבות באזור דבלין היא בכתביו של תלמי (בשנת 140 לספירה לערך) אשר התייחס אל העיר כ"אבלנה". מקורותיה של העיר עצמה מגיעים למאה התשיעית, בהיאחזות הויקינגית "אן לין דוב" (הבריכה השחורה בגאלית), וההיאחזות הסמוכה "אה קליאֵה" (יובל המשוכות). בשנים 1171-839 דבלין הייתה בירת ממלכת דבלין הוויקינגית, ובהמשך הנורדית-גאלית (אנ'). העיר כיום נושאת את הגרסה האנגלית של השם הראשון והגרסה האירית של השם השני - "באלי אה קליאה" (Baile Átha Cliath), קרי, "העיר ביובלו של נהר המשוכה", ובקיצור "אהה קלי". לאחר פלישת הנורמנים במאה השתים-עשרה, החליפה דבלין את גבעת טארה הקדושה כבירתה של אירלנד, כאשר מרכז הכוח באי כולו התרכז בטירת דבלין.
במהלך המאה השבע עשרה והמאה השמונה עשרה התפתחה העיר במהירות, והפכה ל"ממלכת דבלין", העיר המרכזית באי ואחת הערים הגדולות באימפריה הבריטית באותה תקופה, עם אוכלוסייה של יותר מ-130,000 נפש. מאז תחילת המעורבות האנגלית בענייני אירלנד, שימשה העיר כבירת האי, במצבים גאו-פוליטיים משתנים. משנת 1921 משמשת דבלין כבירת המדינה אירלנד (אייר) ששטחה משתרע על פני 26 מתוך 32 מחוזותיה של אירלנד ההיסטורית. מרידת חג הפסחא בשנת 1916 השאירה את העיר במצב בלתי יציב, ומלחמת העצמאות האירית, ולאחריה מלחמת האזרחים האירית (1919–1922), החריבו חלקים נרחבים מן העיר, וביניהם בניינים היסטוריים רבים. מדינת אירלנד החופשית שהוקמה במהלך מלחמות אלו, ודבלין בירתה, הקימה מחדש את הבניינים שנהרסו, וקבעה את הפרלמנט האירי בבניין לנסטר האוס בדבלין, אך לא פעלה לחידוש פני העיר, למודרניזציה של התשתיות, ולהפיכתה לבירה מודרנית. ההזנחה נמשכה גם לאחר מלחמת העולם השנייה, עד לשנות השישים אשר הביאו לתחילתו של מפנה. במהלך העשור האחרון של המאה ה-20, כחלק מהפריחה של כלכלת אירלנד, חל שיפור ניכר בתשתיות, ומערכת תחבורה חדישה הפכה את העיר לעיר אירופית מודרנית.
תשתית
[עריכת קוד מקור | עריכה]תחבורה
[עריכת קוד מקור | עריכה]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Luas_tram_stop_at_Abbey_Street_in_2012.jpg/250px-Luas_tram_stop_at_Abbey_Street_in_2012.jpg)
דבלין היא מרכז מערכת התחבורה באירלנד. נמל דבלין הוא נמל הים החשוב במדינה. נמל התעופה של דבלין הוא נמל התעופה החשוב במדינה. בעיר נמצאות שתי תחנות הרכבת הגדולות תחנת יוסטון ותחנת קונולי, יוסטון מקשרת את העיר עם רוב הערים באירלנד, ודרך קונולי עוברים הקווים למחוז סלייגו ולעיר בלפסט שבצפון אירלנד. דבלין היא מרכז לרשת הכבישים באירלנד, והכביש הרב מסלולי M50 מקיפה סביב.
קו הרכבת הכבדה בדבלין (ה-DART) הוא קו הרכבת החשמלי היחיד במדינה. בנוסף פועלת רכבת קלה (LUAS) אשר החלה את פעולתה ביוני 2004. ל-LUAS שני קווים: הקו הירוק והקו האדום. שני הקווים מופרדים זה מזה, אך החיבור ביניהם נמצא בשלבי ביצוע.
תקשורת
[עריכת קוד מקור | עריכה]RTÉ היא רשות השידור הממלכתית של אירלנד, ואולפניה מצויים בדבלין. TV3 היא רשת הטלוויזיה הפרטית היחידה באירלנד, ואולפניה אף הם בדבלין. משרדי הדואר המרכזיים, ומשרדי איירקום חברת התקשורת האירית, וכן חברות הסלולר הראשיות אף הם ממוקמים בבירה, ואף מערכות העיתונים היומיים הגדולים ורשתות הרדיו המובילות.
חינוך
[עריכת קוד מקור | עריכה]דבלין היא מרכז החינוך באירלנד. בעיר ממוקמות שלוש אוניברסיטאות: האוניברסיטה של דבלין (אשר הוקמה בידי המלכה אליזבת הראשונה, ונקראה שנים רבות "טריניטי קולג'"); האוניברסיטה הלאומית של אירלנד; ואוניברסיטת "דבלין סיטי", שהוקמה לאחרונה ומתמחה בתחומים הקשורים בתעשייה. מכון דבלין לטכנולוגיה הוא מכללה טכנית מודרנית, אך אינו אוניברסיטה. כמו כן קיימות בעיר מכללות רבות נוספות. הספרייה הלאומית של אירלנד, אשר הוקמה ב-1877, גם היא שוכנת בעיר.
ממשל
[עריכת קוד מקור | עריכה]ממשל עירוני
[עריכת קוד מקור | עריכה]העיר דבלין מנוהלת על ידי מועצת העיר, בראשותו של ראש העיר, אשר נבחר לתקופה של שנה, ומתגורר ב"מנשן האוס" שהוא מעונו של ראש העיר מאז 1715. מועצת העיר דבלין מתרכזת בשני מבנים עיקריים, האחד הוא בנייני מועצת העיר (לשעבר "הבורסה המלכותית") ומשרדים רבים נוספים מצויים ב"משרדי העירייה" השנויים במחלוקת שנבנו בשנות השבעים המאוחרות על אתר ארכאולוגי מן התקופה הוויקינגית. ההחלטה של החברה הכלכלית לעיר דבלין לבנות את המשרדים באתר זה הייתה אחת השנויות במחלוקת בהיסטוריה של העיר, ויצרה מערבולת פוליטית, אשר בין היתר סייעה לקידום הקריירה של מרי רובינסון, לימים נשיאת הרפובליקה של אירלנד. הבניינים מכונים בידי תושבי אירלנד "הבונקרים" בשל חזותם הקודרת. כיום אין עוררין על כך שהקמת הבניינים הייתה טעות קשה.
מחוז דבלין
[עריכת קוד מקור | עריכה]שטחו של המחוז הכולל את דבלין הוא 922 קמ"ר, וכולל כ-1.27 מיליון תושבים (נכון ל-2011). בשנת 1994 חולק מחוז דבלין לארבעה מחוזות אדמיניסטרטיביים. העיר דבלין היא אחד מהם, על אף שפורמלית אינה מוגדרת כמחוז.
על אף שאין הסכמה באשר לגבולותיה של "דבלין רבתי" ניתן לומר שהם כוללים את כל העיר, המחוז, וחלקים מהמחוזות הסמוכים ויקלו, קילדייר, ומית'.
ממשל לאומי
[עריכת קוד מקור | עריכה]הפרלמנט של הרפובליקה של אירלנד מורכב מנשיא אירלנד ומשני בתי פרלמנט: הבית העליון, הוא הסנאט, והבית התחתון הוא הדאיל. כל השלושה יושבים בדבלין. משכן הנשיא בדבלין מכונה Áras an Uachtaráin, בפארק הגדול בעיר, פניקס פארק. מושבם של שני בתי הפרלמנט הוא ב"לנסטר האוס" משכן אצולה לשעבר בצד הדרומי של העיר, המשמש למטרה זו מאז ייסודה של מדינת אירלנד החופשית ב-6 בדצמבר 1922.
בנייני הממשלה האירית שוכנים ב"בנייני הממשלה" בבניין גדול אשר תוכנן על ידי האדריכל הידוע אסטון ווב. בנייני הפרלמנט האירי הישן (מהתקופה שלפני 1800) שוכנים בבניין "קולג' גרין".
תרבות
[עריכת קוד מקור | עריכה]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c4/Grafton_St%2C_Dublin.jpg/250px-Grafton_St%2C_Dublin.jpg)
דבלין היא מרכז תרבותי באירלנד. עוד במאה ה-19 התקיימו בעיר שלוש תערוכות בינלאומיות גדולות, בשנים 1853, 1865 ו-1874. כמה מוזיקאים ואומנים ידועי שם יצאו מדבלין, והתפרסמו בעולם כולו. "דבלינאים" היא אנתולוגיה של סיפורים קצרים מאת ג'יימס ג'ויס אשר מיקם אף את ספרו המונומנטלי יוליסס בעיר, ושזר בו פרטים רבים הנוגעים לעיר. ב-1991 נבחרה דבלין על ידי האיחוד האירופי להיות בירת התרבות של אירופה לשנה זו.
בעיר ממוקמים גם מוזיאון ההדפסים הלאומי של אירלנד, שלושת בנייני המוזיאון הלאומי של אירלנד ומוזיאון ספריית צ'סטר ביטי. אזור הטמפל בר הוא מרכז לחיי לילה תוססים.
מרכז המבקרים של "גינס", בו מייצרים את הבירה שהפכה למותג המסמל את אירלנד בעולם כולו, הוא אחד האתרים המתוירים ביותר באירלנד.
אתרים מפורסמים נוספים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- בית הדואר המרכזי - מרכזה ההיסטורי של מרידת חג הפסחא.
- ארבעת בתי המשפט - הבניין המרכזי של מערכת בתי המשפט באירלנד.
- טירת דבלין - מרכז השלטון באירלנד בין המאה ה-13 והמאה ה-20.
- קתדרלת פטריק הקדוש - קתדרלה של "הכנסייה של אירלנד" (אנגליקנית).
- קתדרלת כרייסט צ'רץ' - קתדרלה של "הכנסייה של אירלנד" (רשמית גם מקום מושבו של הארכיבישוף הקתולי של דבלין).
- גשר "הפני" - מעל הנהר ליפי, בין רחובה הראשי של דבלין, רח' או'קונל, ואזור הבילויים טמפל בר, זהו אחד מסמליה הרומנטיים של העיר.
- טרינטי קולג' - נבנה בידי המלכה אליזבת הראשונה ב-1592 ומשמש עד היום כמרכז להשכלה גבוהה.
- רחוב או'קונל - אחד מרחובותיה הראשיים של דבלין.
- החוד של דבלין - הפסל הגבוה בעולם. גובהו 120 מטר. בבסיסו היקפו 3 מטר, וב"שפיץ" היקפו 15 סנטימטר. הוא נמצא ברחוב או'קונל, ליד בניין הדואר המרכזי, במקום בו עמד בשנות השישים פסל של האדמירל הורציו נלסון שפוצץ על ידי ה-IRA.
- מדרחוב גרפטון - אזור קניות רוחש והומה. בתחילתו נמצא פסלה של מוכרת הצדפות מולי מלון שהשיר עליה הפך ל"המנון" של דבלין.
- טיילת הנהר ליפי - חוצה את דבלין לרוחבה.
- פניקס פארק - אחד הפארקים הגדולים באירופה, ובו, בין היתר, גן החיות של דבלין ומונומנטים שונים ומשכן נשיא אירלנד.
- קרוק פארק - האצטדיון הגדול באירלנד והשלישי בגודלו באירופה.
- המוזיאון היהודי האירי - המוקדש להיסטוריה של הקהילה היהודית באירלנד.
ערים תאומות
[עריכת קוד מקור | עריכה] סן חוזה, ארצות הברית (מ־1986)
ליברפול, הממלכה המאוחדת (מ־1986)
בייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין (מ־2011)
רמאללה, הרשות הפלסטינית (מ־2023)
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]אתר האינטרנט הרשמי של דבלין
- אתר מועצת העיר דבלין
- מידע על דבלין-פורטל אירלנד
- אתר הרכבת הקלה בדבלין
- דבלין אירלנד: עשרה אתרי חובה בעיר של ג'יימס ג'ויס ובירה גינס, באתר וואלה, 11 באוגוסט 2013
- אמנון דירקטור, דבלין: זו העיר שכדאי לנסוע אליה לפני החורף, באתר מאקו, 28 באוקטובר 2019
- שירי הדר ומיכאלה חזני, MUST: המקומות שחובה לראות בדבלין, באתר ynet, 18 באוקטובר 2018
- יניב דוידסון, ירוק עד: טיול לדבלין ומערב אירלנד, באתר הארץ, 24 ביוני 2019
- דבלין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
דבלין (אירלנד), דף שער בספרייה הלאומית
![]() | |
---|---|
|
מחוזות אירלנד | ||
---|---|---|
לנסטר | דבלין (העיר דבלין • מחוז דן לירי-ראת'דאון • פינגל • דרום דבלין) • קילדייר • קרלו • קילקני • ליש • לונגפורד • לאות' • מית' • וסטמית' • אופאלי • וקספורד • ויקלו | ![]() |
מנסטר | קלייר • קורק • קרי • לימריק • טיפררי (צפון טיפררי • דרום טיפררי) • ווטרפורד | |
קונכט | גולוויי • ליטרים • מאיו • רוסקומון • סלייגו | |
אלסטר | באירלנד: קאוואן • דניגול • מונאהן; בצפון אירלנד: אנטרים • ארמה • דאון • פרמנה • לונדונדרי • טיירון | |
ראו גם | פרובינציות אירלנד • מחוזות צפון אירלנד |
דירוג | שם | פרובינציה | אוכלוסייה | דירוג | שם | פרובינציה | אוכלוסייה | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() דבלין ![]() קורק | |||||||||
1 | דבלין | לנסטר | 1,173,179 | 11 | קילקני | לנסטר | 26,512 | ![]() לימריק ![]() גולוויי | |
2 | קורק | מנסטר | 208,669 | 12 | אניס | מנסטר | 25,276 | ||
3 | לימריק | מנסטר | 94,192 | 13 | קרלו | לנסטר | 24,272 | ||
4 | גולוויי | קונכט | 79,934 | 14 | טרלי | מנסטר | 23,691 | ||
5 | ווטרפורד | מנסטר | 53,504 | 15 | ניוברידג' | לנסטר | 22,742 | ||
6 | דרוהדה | לנסטר | 40,956 | 16 | פורט ליש | לנסטר | 22,050 | ||
7 | סוורדס | לנסטר | 39,248 | 17 | בלבריגן | לנסטר | 21,722 | ||
8 | דאנדוק | לנסטר | 39,004 | 18 | נייס | לנסטר | 21,393 | ||
9 | בריי | לנסטר | 32,600 | 19 | את'לון | לנסטר | 21,349 | ||
10 | נאבן | לנסטר | 30,173 | 20 | מולינגר | לנסטר | 20,928 |