1902
vuosi
Vuosi 1902 oli normaalivuosi, joka alkoi keskiviikosta.
Tapahtumia
muokkaa- 8. tammikuuta – Kiinan keisarillinen hovi siirtyi kapinan jälleen takaisin Kiellettyyn kaupunkiin, ja keisarinna otti vallan käsiinsä.
- 9. tammikuuta – Paraguayn presidentti Emilio Aceval syöstiin vallasta. Häntä seurasi Andrés Héctor Carvallo.
- 21. tammikuuta – Puolan vuoden 1863 Venäjän vastaisen "tammikuun kapinan" vuosipäivänä syntyi levottomuuksia, jotka husaarit kukistivat.
- 24. tammikuuta – Yhdysvaltain hallitus allekirjoitti sopimuksen Tanskan kanssa Tanskan Länsi-Intian luovuttamisesta Yhdysvalloille.
- 15. helmikuuta – Berliinin metro ja sisäinen rautatie aloittivat toimintansa.
- 6. maaliskuuta – Espanjalainen urheiluseura Real Madrid Club de Fútbol perustettiin.
- 8. maaliskuuta – Jean Sibeliuksen toisen sinfonian kantaesitys Helsingissä.
- 2. huhtikuuta – Electric Theatre, Yhdysvaltain ensimmäinen elokuvateatteri avasi ovensa Los Angelesissa, Kaliforniassa.
- 9. huhtikuuta – Lehtimies Axel Lille puhui Nylands nationin juhlassa ja esitti ensimmäisen kerran julkisesti vaatimuksen Suomen itsenäisyydestä.
- 9. huhtikuuta – Suomen Kansallisteatteri vihittiin. Vihkiäisissä esitettiin J. H. Erkon kirjoittama kolminäytöksinen Pohjolan häät ja illalla Aleksis Kiven Lea, pääosassa Ida Aalberg.[1]
- 17. huhtikuuta – Suomalaisten laittomina pitämät kutsunnat alkoivat Helsingissä. Niitä vastustavat julistivat kutsuntalakon ja paikalle määrätyistä 870:stä vain 57 saapui paikalle.[2] Seuraavana päivänä kutsutuista oli enää jäljellä 38, ja he joutuivat yleisön pilkkaamiksi.
- 18. huhtikuuta – Suomen senaatin vastaisia mielenosoituksia Helsingissä. Väkijoukko hajaantui vasta suomalaisen Kaartinkomppanian saavuttua paikalle.[3]
- 30. huhtikuuta – Säveltäjä Claude Debussyn ooppera Pelléas ja Mélisande sai ensiesityksensä Pariisissa.
- 8. toukokuuta – Mont Peléen tulivuorenpurkaus Ranskalle kuuluvalla Martiniquella Karibialla. Purkaus tuhosi pääkaupunki Saint-Pierren, ja siinä sai surmansa noin 30 000 ihmistä.
- 12. toukokuuta – Hiilikaivostyöläisten lakko alkoi Pennsylvaniassa.
- 20. toukokuuta – Tomás Estrada Palmasta tuli ensimmäinen vapaan Kuuban presidentti Yhdysvaltain miehitysjoukkojen poistuttua.
- 31. toukokuuta – Buurisodat päättyivät Pretorian rauhaan. Tasavalloista tuli Britannian kruununsiirtomaita.
- 19. kesäkuuta – Annettiin asetus suomen ja ruotsin kielien käyttämisestä tuomioistuimissa ja viroissa. Kaikkien asiakirjojen mukaan oli liitettävä venäjänkielinen käännös.
- 29. kesäkuuta – Saksan, Itävalta-Unkarin ja Italian kolmiliitto uudistettiin 12 vuodeksi.
- 10. heinäkuuta – Suomen suuriruhtinaskunnan asetuskokoelman alkutekstiksi määrättiin venäjän kieli, suomen- ja ruotsinkielinen vain käännöksiksi.
- 12. heinäkuuta – Britannian pääministeri Robert Gascoyne-Cecil luopui tehtävistään ikäänsä vedoten.
- 14. heinäkuuta – Pyhän Markuksen kellotorni romahti Venetsiassa
- 9. elokuuta – Kuningas Edvard VII kruunattiin Westminster Abbeyssa.
- 19. syyskuuta – Unkarissa osoitettiin mieltä saksalaisia vastaan vapaustaistelija Lajos Kossuthin satavuotissyntymäpäivänä.
- 14. lokakuuta – Nikolai Rimski-Korsakovin oopperan Servilia kantaesitys Pietarissa.
- 23.–24. lokakuuta – Vanhasuomalainen puolue katsoi, että sotapalvelukseen kutsutut suomalaiset olivat velvollisia astumaan palvelukseen Venäjän armeijaan. Perustuslailliset puolueet sen sijaan päättivät salaisessa kokouksessaan marraskuussa vaatia kutsuntalakon jatkamista.
- 15. marraskuuta – Italialainen anarkisti Gennaro Rubino yritti murhata Belgian kuninkaan Leopold II:n.
- 16. joulukuuta – Karl Goldmarkin oopperan Götz von Berlichingenin kantaesitys Budapestissa.
- 18. joulukuuta – Maksim Gorkin näytelmän Pohjalla ensiesitys Moskovan Taiteilijateatterissa.
- 20. joulukuuta – yli 20 ihmistä kuoli Byronin junaonnettomuudessa lähellä Byronin kaupunkia Kaliforniassa Yhdysvalloissa.[4]
- 30. joulukuuta – Espanja lähetti laivoja Tangeriin ja valmistautui hyökkäämään Marokkoon.
Tuntematon päivämäärä
muokkaa- Kainuussa oli paha katovuosi vuosina 1902–1903.
- Nathan B. Stubblefield esitteli langattoman puhelimen Kentuckyssa.
- Kapina päättyi Filippiineillä.
Syntyneitä
muokkaaTammikuu–maaliskuu
muokkaa- 1. tammikuuta – Hans von Dohnányi, saksalainen juristi ja vastarintaliikkeen taistelija (k. 1945)
- 8. tammikuuta – Georgi Malenkov, neuvostoliittolainen poliitikko (k. 1988)
- 9. tammikuuta – Josemaría Escrivá, espanjalainen pappi, Opus Dein ja Navarran yliopiston perustaja (k. 1975)
- 12. tammikuuta – Kerttu Oksanen, suomalainen runoilija (k. 1987)
- 15. tammikuuta – Saud ibn Abdul Aziz, Saudi-Arabian kuningas (1953–1964) (k. 1969)
- 19. tammikuuta – Aune Somersalmi, suomalainen näyttelijä ja oopperalaulaja (k. 1984)
- 31. tammikuuta – Alva Myrdal, vuoden 1982 Nobelin rauhanpalkinnon saanut ruotsalainen poliitikko (k. 1986)
- 1. helmikuuta – Langston Hughes, yhdysvaltalainen runoilija ja kansalaisaktivisti (k. 1967)
- 4. helmikuuta – Manuel Álvarez Bravo, meksikolainen valokuvaaja (k. 2002)
- 4. helmikuuta – Charles Lindbergh, yhdysvaltalainen lentäjä (k. 1974)
- 8. helmikuuta – Demchugdongrub (”Ruhtinas De”), mongolialainen Mengjiangin ruhtinas (k. 1966)
- 8. helmikuuta – Gertrud Scholtz-Klink, saksalainen kansallissosialistinen poliitikko (k. 1999)
- 10. helmikuuta – Walter Houser Brattain, vuoden 1956 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (k. 1987)
- 11. helmikuuta – Ljubov Orlova, neuvostoliittolainen elokuvanäyttelijä (k. 1975)
- 22. helmikuuta – Kaarlo Kytö, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (k. 1985)
- 27. helmikuuta – Lucio Costa, brasilialainen arkkitehti ja kaupunkisuunnittelija (k. 1988)
- 27. helmikuuta – John Steinbeck, vuoden 1962 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1968)
- 3. maaliskuuta – Tyyne Leivo-Larsson, suomalainen kansanedustaja, ministeri ja suurlähettiläs (k. 1977)
- 7. maaliskuuta – Heinz Rühmann, saksalainen näyttelijä (k. 1994)
- 21. maaliskuuta – Gustav Fröhlich, saksalainen näyttelijä (k. 1987)
- 21. maaliskuuta – Edward James House Junior (”Son House”), yhdysvaltalainen blueslaulaja ja kitaristi (k. 1988)
- 24. maaliskuuta – Ville Pessi, suomalainen kommunistipoliitikko (k. 1983)
- 25. maaliskuuta – Sten Broman, ruotsalainen alttoviulisti, säveltäjä, musiikkikriitikko, kapellimestari ja juontaja (k. 1983)
- 26. maaliskuuta – Aino Mattila, suomalainen teatteriammattilainen (k. 1986)
- 29. maaliskuuta – Marcel Aymé, ranskalainen kirjailija ja näytelmäkirjailija (k. 1967)
Huhtikuu–kesäkuu
muokkaa- 3. huhtikuuta – Reinhard Gehlen, saksalainen kenraalimajuri (k. 1979)
- 3. huhtikuuta – Yrjö Lyytikäinen, suomalainen päätoimittaja, Apu-lehden perustaja (k. 1956)
- 6. huhtikuuta – Vilho Rantanen, suomalainen päätoimittaja (k. 1994)
- 6. huhtikuuta – Gustav Sjaastad, norjalainen poliitikko (k. 1964)
- 13. huhtikuuta – Kaarlo Merimaa, suomalainen apulaisjohtaja ja nuortenkirjailija (k. 1969)
- 18. huhtikuuta – Evert Merola, suomalainen kirjailija (k. 1997)
- 18. huhtikuuta – Menachem Mendel Schneerson (”The Rebbe”), ukrainalainen ortodoksijuutalainen rabbi (k. 1994)
- 19. huhtikuuta – Veniamin Kaverin, venäläinen kirjailija (k. 1989)
- 20. huhtikuuta – John Elfström, ruotsalainen näyttelijä (k. 1981)
- 23. huhtikuuta – Halldór Laxness, vuoden 1955 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut islantilainen kirjailija (k. 1998)
- 26. huhtikuuta – Jorma Reenpää, suomalainen diplomi-insinööri, Yhtyneiden Kuvalehtien toimitusjohtaja (k. 1980)
- 26. huhtikuuta – Kari Reenpää, suomalainen diplomi-insinööri, vuorineuvos ja Otavan toimitusjohtaja (k. 1968)
- 30. huhtikuuta – Theodore Schultz, vuoden 1979 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä (k. 1998)
- 2. toukokuuta – Kirsti Karhi, suomalainen näyttelijä (k. 1981)
- 3. toukokuuta – Alfred Kastler, vuoden 1966 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut ranskalainen fyysikko (k. 1984)
- 6. toukokuuta – Max Ophüls, saksalainen elokuvaohjaaja (k. 1957)
- 8. toukokuuta – André Lwoff, vuoden 1965 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut ranskalainen mikrobiologi (k. 1994)
- 11. toukokuuta – Kaarlo Sarkia, suomalainen runoilija (k. 1945)
- 15. toukokuuta – Sigizmund Levanevsky, neuvostoliittolainen lentäjä (katosi 1937)
- 25. toukokuuta – Helvi Leiviskä, suomalainen säveltäjä (k. 1982)
- 1. kesäkuuta – Jaakko Rahola, suomalainen laivanrakennusopin professori (k. 1973)
- 2. kesäkuuta – Ilmari Kunnas, suomalainen eversti (k. 1957)
- 6. kesäkuuta – Émile Ali-Khan, ranskalainen yleisurheilija ja olympiamitalisti
- 6. kesäkuuta – Jimmie Lunceford, yhdysvaltalainen jazzsaksofonisti ja orkesterinjohtaja (k. 1947)
- 15. kesäkuuta – Erik H. Erikson, tanskalais-saksalais-yhdysvaltalainen kehityspsykologi (k. 1994)
- 16. kesäkuuta – Barbara McClintock, vuoden 1983 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen sytogenetiikan tutkija (k. 1992)
- 18. kesäkuuta – Morgan Walter Philips, brittiläinen työväenpuolueen poliitikko (k. 1963)
- 18. kesäkuuta – Paavo Yrjölä, suomalainen yleisurheilun moniottelija (k. 1980)
- 25. kesäkuuta – Risto-Veikko Luukkonen, suomalainen arkkitehti (k. 1972)
- 27. kesäkuuta – Georg Malmstén, suomalainen muusikko ja säveltäjä (k. 1981)
Heinäkuu–syyskuu
muokkaa- 1. heinäkuuta – William Wyler, saksalais-yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (k. 1981)
- 4. heinäkuuta – Erik Tuxen, tanskalainen kapellimestari (k. 1957)
- 7. heinäkuuta – Vittorio De Sica, italialainen elokuvaohjaaja (k. 1974)
- 10. heinäkuuta – Kurt Alder, vuoden 1950 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (k. 1958)
- 17. heinäkuuta – Paavo Simola, suomalainen lääkäri ja biokemisti (k. 1961)
- 18. heinäkuuta – Uuno Tupasela (”Tupa-Uuno”), suomalainen kuplettilaulaja ja sanoittaja (k. 1983)
- 23. heinäkuuta – Alpo S. Tuura, amerikansuomalainen taidemaalari (k. 1928)
- 26. heinäkuuta – Albert Forster, saksalainen poliitikko ja Gauleiter (k. 1952)
- 28. heinäkuuta – Albert Namatjira, australialainen kuvataiteilija (k. 1958)
- 28. heinäkuuta – Karl Popper, itävaltalais-brittiläinen tieteenfilosofi (k. 1994)
- 3. elokuuta – Regina Jonas, saksanjuutalainen rabbi (k. 1944)
- 3. elokuuta – Lauri Santtu, suomalainen taidegraafikko ja -piirtäjä (k. 1986)
- 8. elokuuta – Paul Dirac, vuoden 1933 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut englantilainen fyysikko (k. 1984)
- 10. elokuuta – Norma Shearer, kanadalainen Oscar-palkittu näyttelijä (k. 1983)
- 10. elokuuta – Arne Tiselius, vuoden 1948 Nobelin kemianpalkinnon saanut ruotsalainen biokemisti (k. 1971)
- 11. elokuuta – Martti Turunen, suomalainen säveltäjä ja kuoronjohtaja (k. 1979)
- 13. elokuuta – Felix Wankel, saksalainen wankelmoottorin keksijä (k. 1988)
- 15. elokuuta – Erik Edmundsson, suomalainen näyttelijä (k. 1928)
- 21. elokuuta – Siiri Angerkoski, suomalainen näyttelijä (k. 1971)
- 22. elokuuta – Leni Riefenstahl, saksalainen elokuvaohjaaja (k. 2003)
- 24. elokuuta – Carlo Gambino, italialainen mafiajohtaja (k. 1976)
- 24. elokuuta – Tapio Peitsara, suomalainen eversti ja rykmentinkomentaja (k. 1989)
- 2. syyskuuta – Arvi Tynys, suomalainen kuvanveistäjä (k. 1959)
- 6. syyskuuta – Göran Hongell, suomalainen lasitaiteilija (k. 1973)
- 10. syyskuuta – Toivo Pekkanen, suomalainen kirjailija (k. 1957)
- 12. syyskuuta – Juscelino Kubitschek, Brasilian presidentti (1956–1961) (k. 1976)
- 16. syyskuuta – Halvard Lange, norjalainen poliitikko, diplomaatti ja ministeri (k. 1970)
- 16. syyskuuta – Veli Saarinen, suomalainen hiihtäjä ja hiihtovalmentaja (k. 1969)
- 21. syyskuuta – Ilmari Salminen, suomalainen juoksija (olympiavoittaja) (k. 1986)
- 24. syyskuuta – Ruhollah Khomeini, Ajatollah Khomeini, iranilainen uskonnollinen ja poliittinen johtaja (k. 1989)
- 29. syyskuuta – Mikel Koliqi, albanialainen kardinaali (s. 1997)
- 29. syyskuuta – Sun Yaoting, Kiinan viimeinen eunukki (k. 1996)
Lokakuu–joulukuu
muokkaa- 1. lokakuuta – Parelius Mentsen, norjalainen ammattiyhdistysjohtaja (k. 1985)
- 2. lokakuuta – Leopold Figl, Itävallan liittokansleri (1945–1953) (k. 1965)
- 7. lokakuuta – Zaharia Stancu, romanialainen kirjailija (k. 1974)
- 10. lokakuuta – Laila Kantola, suomalainen kirjailija (k. 1997)
- 12. lokakuuta – Bernt Ingvaldsen, norjalainen poliitikko (k. 1985)
- 14. lokakuuta – Martti Suosalo, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (k. 1954)
- 15. lokakuuta – Eino Huhtala, suomalainen eläinlääkäri ja ylijohtaja (k. 1971)
- 26. lokakuuta – Kustaa Vilkuna, suomalainen akateemikko, kansatieteilijä, kielitieteilijä ja historiantutkija (k. 1980)
- 26. lokakuuta – Alfred Vogel, sveitsiläinen fytoterapeutti, ravitsemusterapeutti ja kirjailija (k. 1996)
- 31. lokakuuta – Harry Gullichsen, suomalainen vuorineuvos ja teollisuusvaikuttaja (k. 1954)
- 1. marraskuuta – Eugen Jochum, saksalainen kapellimestari (k. 1987)
- 4. marraskuuta – Otto Bayer, saksalainen kemisti ja professori (k. 1982)
- 9. marraskuuta – Anthony Asquith, brittiläinen elokuvaohjaaja (k. 1968)
- 10. marraskuuta – Thomas Gerald Room, australialainen matemaatikko (k. 1986)
- 12. marraskuuta – Jarl Ahrenberg, suomenruotsalainen runoilija (k. 1967)
- 12. marraskuuta – Erkki Toukolehto, suomalainen kuvanveistäjä (k. 1962)
- 13. marraskuuta – Rosalia Gurovitsch, Rosa Mäkinen, suomalainen parturi, josta kappale "Kotkan ruusu" mahdollisesti sai aiheensa (k. 1966)
- 15. marraskuuta – Markian Popov, neuvostoliittolainen kenraali (k. 1969)
- 17. marraskuuta – Eugene Wigner, vuoden 1963 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut unkarilainen fyysikko ja matemaatikko (k. 1995)
- 19. marraskuuta – Urho Kiukas, suomalainen poliisijohtaja, maaherra ja ministeri (k. 1995)
- 21. marraskuuta – Isaac Bashevis Singer, vuoden 1978 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut puolalainen kirjailija (k. 1991)
- 21. marraskuuta – Mihail Suslov, neuvostoliittolainen poliitikko (kommunistisen puolueen pääideologi) (k. 1982)
- 23. marraskuuta – Aaro Kauppi, suomalainen professori ja Maalaisliiton kansanedustaja (k. 1979)
- 29. marraskuuta – Carlo Levi, italialainen kirjailija ja kuvataiteilija (k. 1975)
- 8. joulukuuta – Gustaf Magnusson, suomalainen kenraalimajuri ja Mannerheim-ristin ritari (k. 1993)
- 9. joulukuuta – Richard Austen ”Rab” Butler, brittiläinen konservatiivipuolueen poliitikko (k. 1982)
- 9. joulukuuta – Margaret Hamilton, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1985)
- 14. joulukuuta – Niilo Mäki, suomalainen psykologi, neuropsykologian ja erityispedagogiikan kehittäjä (k. 1968)
- 16. joulukuuta – Rafael Alberti, espanjalainen runoilija (k. 1999)
- 17. joulukuuta – Erkki Vala, suomalainen kirjailija (k. 1991)
- 20. joulukuuta – Herrick Hackman, suomalainen yritysjohtaja ja teollisuusneuvos (k. 1984)
Kuolleita
muokkaa- Pääartikkeli: Luettelo vuonna 1902 kuolleista henkilöistä
Lokakuu–joulukuu
muokkaa- 22. marraskuuta – Friedrich August Krupp, saksalainen tehtailija (s. 1854)
Nobelin palkinnot
muokkaaMuuta
muokkaaLähteet
muokkaa- ↑ Suomen kansallisteatterin avajaiset. Päivälehti, 10.4.1902, nro 81, s. 3. Kansalliskirjasto. Viitattu 28.6.2014.
- ↑ Asewelwollisuuskutsunta alkoi Helsingin kaupungissa. Uusi Suometar, 18.4.1902, nro 88, s. 4. Kansalliskirjasto. Viitattu 28.6.2014.
- ↑ Katulewottomuuksia Helsingissä. Uusimaa, 21.4.1902, nro 44, s. 2. Kansalliskirjasto. Viitattu 28.6.2014.
- ↑ Death List of the Byron Train Wreck Crawls Up; Twenty-Five Dead. The Press Democrat, 22.12.1902, s. 1. Santa Rosa, Kalifornia: (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1902.