Pariisi
Pariisi (ransk. Paris, [paʁi] (ohje)) on Ranskan ja Île-de-Francen alueen pääkaupunki. Se muodostaa myös omaa nimeään kantavan departementin, johon ei Pariisin lisäksi kuulu muita kuntia. Varsinaisessa Pariisissa (Commune de Paris) asuu noin 2,2 miljoonaa ihmistä[2] ja koko Île-de-Francen alueella noin 11,9 miljoonaa (2013).[4] Varsinaisen Pariisin vuonna 2010 mitattu väestötiheys on 21 288 asukasta neliökilometrillä. Pariisi on Euroopan unionin väkiluvultaan suurin metropolialue.[5] Maailman metropolialueista se on 30 suurimman joukossa.
Pariisi (Paris) |
|
---|---|
![]() |
|
![]() lippu |
![]() vaakuna |
![]() ![]() Pariisi |
|
Koordinaatit: |
|
Valtio | Ranska |
Alue | Île-de-France |
Departementti | Pariisi (75) |
Alueet | 20 arrondissementtia |
Hallinto | |
– Pormestari | Anne Hidalgo (PS) |
Pinta-ala | |
– Kokonaispinta-ala | 105 km² |
Korkeus | 28–130 m |
Väkiluku (2013) | 2 273 305 |
– Väestötiheys | 21 196 as./km² |
– Metropolialue | 11 852 851 |
Aikavyöhyke | UTC+1 |
– Kesäaika | UTC+2 |
Postinumero | 75001–75020 ja 75116 |
Lempinimi: | Valon kaupunki |
Motto: | Fluctuat nec mergitur (Huojuu, vaan ei huku) |
Pariisi on yksi maailman suosituimmista turistikaupungeista. Suur-Pariisiin saapuu yli 45 miljoonaa turistia vuodessa, joista 27 miljoonaa on kansainvälisiä kävijöitä.[6] Kaupunkia pidetään yhtenä maailman tärkeimmistä kulttuurin, politiikan, gastronomian ja muodin keskuksista.[7]
Luonnonolot ja ympäristön tila
muokkaaPariisi sijaitsee pohjoisessa Ranskassa Seine-joen varrella niin sanotussa Pariisin altaassa, 65 metriä merenpinnan yläpuolella. Korkein maastonkohta kaupungin rajojen sisäpuolella on 130 metriä korkea Montmartren kukkula kaupungin pohjoisosassa. Kaupungin keskustassa sijaitsee kaksi saarta, Île de la Cité ja Île Saint-Louis.[8]
Seine virtaa kaupungin läpi idästä länteen. Sen vuoksi joen pohjoispuolta sanotaan tavallisesti Oikeaksi rannaksi (ransk. Rive Droite) ja eteläpuolta Vasemmaksi rannaksi (Rive Gauche). Oikealla rannalla on vanhastaan ollut kaupungin liike-elämän keskus. Vasen ranta sen sijaan on tullut tunnetuksi ennen kaikkea kulttuurin keskuksena, jonka keskeisin osa on perinteinen yliopistokaupunginosa Quartier latin.
Pariisin esikaupunkeja ovat muun muassa Boulogne-Billancourt, Argenteuil, Versailles, Montreuil, Saint-Denis, Nanterre ja Vitry-sur-Seine. Varsinaisen Pariisin kaupungin pinta-ala on 105,4 neliökilometriä, joka on alle puolet Helsingin maapinta-alasta. Jos ei lasketa mukaan kaupungin laitaman suuria Bois de Boulognen ja Bois de Vincennesin puistoja, kaupungin pinta-ala on vain 86,9 neliökilometriä. Pariisin pieni pinta-ala johtuu siitä, että sen rajoja ei ole puistoalueita lukuun ottamatta laajennettu vuoden 1860 jälkeen. Kaupungin asukkaat käyttävät ympäröiviä suuria metsiä virkistysalueina. Asukastiheys on noin 20 000 asukasta neliökilometriä kohden.
Vuotuinen keskilämpötila on 10,6 °C ja sademäärä 650 millimetriä. Lämpimimmät kuukaudet ovat heinäkuu ja elokuu, jolloin keskimääräinen päivän ylin lämpötila on 24,4 ja 24,6 °C, ja kylmin tammikuu, keskimääräinen alin 2,5 °C. Sateisinta on toukokuussa 65 millimetriä), kuivinta helmikuussa (44 millimetriä).[9]
Pariisin ilmastotilastoa
|
Eläimistö
muokkaaPariisista puhuttaessa ei usein mainita eläimiä, koska niitä ei tiiviin asutuksen myötä ole merkittävästi. Koiriakaan ei sallita joka puolella Pariisia.[10] Pariisin viranomaisten vuonna 2008 tekemän arvion mukaan kaupungin rottapopulaatio kattaa yli kahdeksan miljoonaa yksilöä.[11]
Yksittäisiä susihavaintoja raportoidaan Pariisin esikaupungeissa säännöllisin väliajoin.[12] Metropolialueelle levinneet sudet vaeltavat kuitenkin lähinnä yksin. Susien tarkkailuun keskittyvän ryhmän, Alliance avec les loupsin, puheenjohtaja Manoël Atman ja Observatoire du loup kertoivat vuonna 2017, että sudet harhailevat vapaasti Yvelinesin ja Essonnen departementtien välillä.[13][14] Ensimmäisen kerran susia havaittiin noin 320 kilometrin päässä Pariisista vuonna 2016.[12] ”Voimme varmuudella sanoa, että siellä on kiertänyt kolme sutta viime vuoden toukokuusta lähtien. Kolmas vaeltaa yksin”, totesi Atman vuoden 2017 tammikuussa.[13] Susien toimintaa läheltä seuraava Troy Bennett kertoi BBC:lle jo lokakuussa 2015, että sudet siirtyvät rauhoituksen myötä Ranskan pohjoisosiin, muun muassa Pariisiin.[12]
Historia
muokkaaPariisin alueelta on löytynyt todisteita ihmisasutuksesta noin vuodelta 7600 eaa., mutta ensimmäinen asutuskeskus rakennettiin 200-luvun eaa. loppuun mennessä Île de la Citén saarelle.[15] Se oli kelttiläisen pariisien heimon kalastajakylä.[16]
Roomalaiset valtasivat Gallian sodan usiden vuosien taistelujen jälkeen Pariisin 52 eaa. Roomalaiset perustivat Seinen vasemmalle rannalle Lutetian. Siitä kasvoi noin 8 000 asukkaan kaupunki, vaikka se ei ollutkaan provinssinsa pääkaupunki.[16] Aluksi kaupungin nimi oli Lutetia Parisiorum tai Lutetia, joka tarkoittaa ’soista paikkaa’.
Germaanikansojen hyökkäykset Lutetiaan alkoivat 100-luvun lopulla, ja vasemman rannan kaupunki tuhottiin 200-luvun puolivälissä.[15] Asukkaat pakenivat Île de la Citélle ja linnoittivat sen.[16] Kristinusko levisi kaupunkiin 200-luvulla, ja Pariisin ensimmäisen piispaksi on sanottu pyhää Dionysiusta. Kaupunkia alettiin kutsua nimellä Paris 300-luvun alussa.[15]
Klodvig I:n johtamat saalilaiset frankit olivat 400-luvun loppuun mennessä vallanneet Pariisin gallialaisilta. He tekivät siitä pääkaupunkinsa.[15] Frankkien kaudella kaupunki alkoi taas laajeta, ja silloin rakennettiin muun muassa Saint-Germain-des-Prés’n ja Saint-Denis’n luostarit.[17] Merovingeja seuranneet karolingit jättivät Pariisin kreivien haltuun.[15] Kaarle Suuri (768–814) siirsi pääkaupunkinsa Pariisista Aacheniin, ja Pariisi jäi ilman kunnollista puolustusta. Viikingit hyökkäsivät 800-luvulla kaupunkiin useita kertoja.[17]
Pariisin merkitys alkoi kasvaa uudestaan, kun kreivi Hugo Capet valittiin 987 frankkien kuninkaaksi ja Pariisista tuli kapetingien dynastian keskuspaikka.[15] Kaupunki hyötyi keskeisestä paikastaan joen varrella. Ensimmäiset killat perustettiin 1000-luvulla.[17] Kruunu myi 1141 tärkeimmän sataman kauppiaille, ja Ludvig VII antoi niille jokikaupan monopolin.[15] Marais’n suoalue kuivattiin maataloutta varten, ja vuonna 1183 perustettiin Les Hallesin ruokatori. Louvren palatsi rakennettiin 1200-luvulla rantalinnoitukseksi.[17] Filip II (valtakausi 1179–1223) päällysti teitä, laajensi muuria ja tunnusti vuonna 1200 virallisesti Pariisin yliopiston. Sen myötä alkoi myös Pariisiin jako kolmeen osaan, oikealla rannalla oli kauppiaat, linnoitus Île de la Citélla ja vasemmalla rannalla yliopisto sekä akatemia.[18]
Pariisin kehitystä hidastivat 1300- ja 1400-luvuilla satavuotinen sota (1337–1453) ja musta surma (1348–1449). Näiden Pariisissa syntyi myös sisäisiä levottomuuksia.[18] Burgundin herttuakunta liittoutui vuonna 1420 englantilaisten kanssa ja valtasi Pariisin. Englannin Henrik VI:stä tuli 1422 myös Ranskan kuningas, ja lapsikuninkaan sijaishallitsijaksi valittiin John Plantagenet. Pariisi oli koko ajan ranskalaisten piirittämänä. Jeanne d’Arcin johdattamat ranskalaisjoukot olivat voittaneet Englannin Orléansin taistelussa, mutta Pariisia hän ei vuonna 1429 onnistunut valtaamaan. Pariisi palasi ranskalaisille vasta 1436.[19][18]
Italialainen renessanssi alkoi 1500-luvun alussa levitä Ranskaan. Sen vaikutus oli erityisen voimakas Frans I:n aikana 1515–1547. Frans palautti Pariisin myös kuninkaallisten keskeisimmäksi asuinpaikaksi. Louvren palatsia kehitettiin kuninkaallisia varten, ja Katariina de’ Medici rakennutti Tuileries’n palatsin.[20]
Ranskan uskonsodat käynnistyivät 1500-luvun puolivälissä katolisten ja hugenottien välille. Pariisissa tapahtui niiden aikana Pärttylinyön verilöyly (1572) ja barrikadien päivä (1588). Henrik IV:stä tuli Ranskan kuningas 1589. Pariisin katoliset eivät hyväksyneet protestanttista kuningasta, ja Henrik piiritti vuonna 1590 kaupungin. Piiritys ei onnistunut, mutta kaupunki alistui Henrikille vasta 1594 tämän käännyttyä katolisuuteen.[20][19]
Pariisi laajeni entisestään Ludvig XIII:n hallintokaudella 1610–1643. Kuningataräiti Maria de’ Medici rakennutti kaupunginmuurien ulkopuolelle Luxembourgin palatsin sekä Cours-la-Reinen valjakkovaunuille. Île Saint-Louis’n saari muodostettiin yhdistämällä kaksi luonnollista saarta.[20]
”Aurinkokuningas” Ludvig XIV astui valtaan viisivuotiaana 1643.[19] Hänen aikanaan puhkesi Fronde-kapina, jossa aateliset ja porvaristo nousivat vastustamaan kuninkaanvaltaa. Tämän vuoksi kuninkaanpalatsi siirrettiin läheiseen Versailles’n kaupunkiin.[21] Ludvig XIV:n aikana Pariisia ympäröineet kaupunginmuurit purettiin, ja niiden paikalle rakennettiin Pariisin ensimmäiset bulevardit.[22] Champs-Élysées hahmoteltiin 1667. Pariisin uudistumisesta vastasi pitkälti kuninkaan rakennusten tarkastaja Jean-Baptiste Colbert.[20]
Pariisin muurien ulkopuolelle oli muodostunut joukko esikaupunkeja, joista käytettiin nimitystä faubourg. Ne liitettiin vuonna 1701 virallisesti Pariisiin.[23] 1780-luvulla kaupunki ympäröitiin lähinnä tullivalvontaa varten uusilla muureilla,[24] ja myös Pariisin suuri Riemukaari rakennettiin muurien varrelle.[25]
Ranskan vallankumous alkoi Pariisissa Bastiljin valtauksella 14. heinäkuuta 1789. Pariisi oli muutenkin vallankumouksen tapahtumapaikkana. Tuileries’n palatsin valtaus 10. elokuuta 1792 johti monarkian lakkauttamiseen, ja kuningas Ludvig XVI teloitettiin Vallankumouksen aukiolla 21. tammikuuta 1793. Pariisi kärsi vuosina 1793–1794 pahimmasta terrorin ajasta ja useista vallankaappauksista. Brumairekuun 18. päivän vallankaappauksen jälkeen Napoleon I nousi valtaan vuonna 1799.[26]
Viimeiset Pariisia ympäröivät puolustusmuurit rakennettiin 1840-luvulla vielä joitakin kilometrejä edellisiä ulommaksi.[27] Alkujaan ne sijaitsivat selvästi kaupungin rajojen ulkopuolella, mutta vuoden 1860 alueliitoksessa ne tulivat kaupungin rajaksi.[25] Näiden muurien paikkeilla kaupunkia kiertää nykyään Périphérique-moottoritie[27] ja hieman sen sisäpuolella uloimmat bulevardit.
Napoleon III:n hallituskaudella Pariisin keskeisimmät osat rakennettiin suurelta osin uudestaan Georges Eugène Haussmannin johdolla.[28] Kaupungin läpi rakennettiin koko joukko uusia leveitä katuja ja niiden varsille entistä suurempia rakennuksia. Vuonna 1860 Pariisiin myös liitettiin joukko naapurikuntia, joiden alueelle kaavoitettiin uusia asunto- ja teollisuusalueita.lähde? 1800-luvulla Pariisin väkiluku kasvoi voimakkaasti ja huolimatta Napoleon III:n toteuttamista laajoista uudistuksista esimerkiksi katuverkoston kehittämisessä tyytymättömyys kasvoi. Ranskan–Preussin sodan (1870–1871) aikaan perustettiin Pariisin kommuuni, joka antautui vasta nälänhädän ja taistelujen täyttämän talven jälkeen.lähde?
Eiffel-torni rakennettiin vuoden 1889 Pariisin maailmannäyttelyä varten. Myös vuosien 1855, 1867, 1878, 1889, 1900 ja 1937 maailmannäyttelyt osoittivat Pariisin kasvaneen yhdeksi maailman tärkeimmistä kaupungeista. Ensimmäisessä maailmansodassa saksalaiset tykit ja zeppeliinit vaurioittivat kaupunkia. Marnen ihmeen eli Marnejoella saavutetun torjuntavoiton ansiosta saksalaisten eteneminen pysähtyi aivan Pariisin lähellä. 1900-luvun kenties merkittävin käännekohta, vuoden 1919 rauhankonferenssi, toi poliittiset johtohahmot ympäri maailman kuudeksi kuukaudeksi Pariisin kaduille solmimaan traagisesti epäonnistuneet Versailles’n rauhanehdot. Toisessa maailmansodassa Ranskan hallitus julisti vuonna 1940 Pariisin avoimeksi kaupungiksi, poistui sieltä ja jätti sen saksalaisten miehitettäväksi. Vuonna 1944, kun Yhdysvaltain joukot olivat lähestymässä, alettiin kaupungissa kapinoida saksalaisia vastaan. Charles de Gaulle otti sen haltuunsa 26. elokuuta.lähde?
Vuoden 1968 opiskelijakuohunnan maineikkaimmat mielenosoitukset ja mellakat koettiin Pariisissa. Vuonna 2005 syrjäytyneet siirtolaisnuoret polttivat autoja ja rakennuksia Pariisin esikaupungeissa, joista levottomuuksien aalto levisi muuallekin Ranskaan.lähde?
Viime aikoina Pariisi ei juurikaan ole menettänyt merkitystään maailman epävirallisena kulttuuripääkaupunkina. Muistomerkkejä ja rakennuksia on puhdistettu ja korjattu runsaasti, mikä on vaikuttanut kaupunkikuvaan myönteisesti. Pariisi on maailman vierailluin kaupunki, jossa käy sekä turisteja että konferenssivieraita.[29]
Vaakuna
muokkaaPariisin vaakuna juontaa juurensa vuoteen 1358, jolloin kuningas Kaarle V asetti sen. Tähän viittaavat vaakunakilven yläosan kultaiset vaakunaliljat sinisellä pohjalla, jotka ovat perinteisesti symboloineet Ranskan kuningasta. Vaakunakilven alaosan hopeinen alus hopeisilla aalloilla punaisella pohjalla viittaa Marchands de l'eau -ammattikuntalaitokseen, joka hallitsi keskiajalla kaupunkia. Vaakunan alapuolella nauhassa lukee kaupungin latinankielinen motto ”Fluctuat nec mergitur” ('huojuu, vaan ei huku'), joka osaltaan viittaa myös laivaan. Vaakunaan on liitetty seuraavat ansiomerkit: ”Légion d'honneur”, ”croix de Guerre 1914–1918” ja ”croix de la Libération”. Vaakunan yllä on viisisakarainen kultainen muurikruunu ja vaakunakilven vasemmalla puolella on tammen oksa ja oikealla laakeripuun oksa.lähde?
-
Pariisin vaakuna.
-
Pariisin nykyinen vaakuna (1358).
-
Pariisin vaakuna ensimmäisen keisarikunnan aikana (1811–1814).
-
Toisen tasavallan aikainen Pariisin vaakuna.
Väestö
muokkaaVuoden 1999 väestönlaskennassa Pariisin väkiluku oli 2 125 246 henkeä, pois lukien esikaupungit. Suur-Pariisin asukasluku oli 11 174 743. Pariisin väkiluku on ollut suurimmillaan vuonna 1921, jolloin se ylitti 2,9 miljoonaa. Sen jälkeen väestö on kuitenkin siirtynyt pois keskustasta asumaan lähiöissä ja esikaupungeissa, ja keskusta-alueen vapaat tontit on rakennettu toimistoiksi eikä asuintaloiksi. Nykyinen hallinto pyrkii muuttamaan tätä suuntausta ja vuonna 2004 väkiluku oli kasvanut ensi kertaa sitten vuoden 1954.lähde?
Pariisin väestötiheys on myös maailman suurin (24 948 asukasta neliökilometrillä, 2006), joka on verrattavissa ainoastaan tiettyihin aasialaisiin suurkaupunkeihin. Esimerkiksi Pariisin 11. arrondissementissa väestötiheys nousee yli 40 000 asukkaaseen neliökilometrillä ja itäisissä kaupunginosissa jopa yli 100 000 asukkaaseen neliökilometrille. Vertailun vuoksi New Yorkin Manhattanin kaupunginosan väestötiheys on noin 25 000 asukasta neliökilometrillä.lähde?
Pariisi on aina ollut maahanmuuttajille houkutteleva kaupunki. Vuoden 1999 väestönlaskennassa 19,4 prosenttia asukkaista oli syntynyt Ranskan ulkopuolella ja 4,2 prosenttia väestöstä oli muuttanut maahan vuoden 1990 jälkeen. Suurin ulkomailla syntyneiden ryhmä on portugalilaiset. Nykyisin portugalilaisten tulo on kuitenkin miltei kokonaan lakannut, ja vuoden 1990 jälkeen saapuneiden joukossa suurimmat ryhmät ovat kiinalaiset ja arabit.lähde?
Asukasmäärän kehitys
muokkaa
|
|
Hallinto
muokkaaPariisi jakaantuu kahteenkymmeneen hallinnolliseen alueeseen eli kaupunginosaan (arrondissements), jotka on numeroitu spiraalinmuotoisesti sisältä ulospäin, pienimmät numerot sijaitsevat siis kaupungin keskustassa. Kullakin on oma alipormestarinsa (Maire d’Arrondissement). Anne Hidalgo on ollut Pariisin määri vuodesta 2014.lähde?
Järjestyksessä alueet ovat Louvre, Bourse, Temple, l’Hôtel de Ville, Panthéon, Luxembourg, Palais Bourbon, l’Élysée, l’Opéra, l’Entrepôt, Popincourt, Reuilly, Gobelins, l’Observatoire, Vaugirard, Passy, Batignolles-Monceaux, Butte-Montmartre, Buttes-Chaumont ja Ménilmontant. Jokainen arrondissement on jaettu neljään osaan (Quartiers), jotka on numeroitu yhdestä kahdeksaankymmeneen. Numerot 1–4 kuuluvat ensimmäiseen piiriin, 5–8 toiseen ja niin edelleen.lähde?
Pariisin kaupunki on oma departementtinsa, osa Île-de-Francen aluetta. Vuoteen 1964 asti Pariisi kuului lähimpine esikaupunkeineen Seinen departementtiin, muu osa Pariisin lähialueesta Seine-et-Marnen ja Seine-et-Oisen departementteihin. Uudistuksessa nämä jaettiin pienempiin osiin, ja nykyään Pariisin seutu koostuu kahdeksasta departementista. Jako on pikemminkin kasvattanut kuin poistanut hallinnon ongelmia. Kolme departementtia (Hauts-de-Seine, Seine-Saint-Denis ja Val-de-Marne) muodostavat renkaan Pariisin departementin ympärille. Tätä kutsutaan usein nimellä ”pieni rengas”, kun etäisemmät esikaupungit muodostavat vastaavasti niin sanotun suuren renkaan.lähde?
Luettelo Pariisin pormestareista
muokkaa- Jean Sylvain Bailly: 15. heinäkuuta 1789 – 18. marraskuuta 1791
- Jérôme Pétion: 18. marraskuuta 1791 – 15. lokakuuta 1792
- Philibert Borie: 7 – 13. heinäkuuta 1792 virkaatekevä
- René Boucher: 15. lokakuuta – 2. joulukuuta 1792 virkaatekevä
- Henri Lefèvre d’Ormesson: 21. marraskuuta 1792 vetäytyi virasta
- Nicolas Chambon: 1. joulukuuta 1792 – 4. helmikuuta 1793
- Jean-Nicolas Pache: 14. helmikuuta 1793 – 10. toukokuuta 1794
- Jean-Baptiste Fleuriot-Lescot: 10. toukokuuta – 17. heinäkuuta 1794*
- Louis-Antoine Garnier-Pages: 24. helmikuuta – 5. maaliskuuta 1848
- Armand Marrast: 9. maaliskuuta – 19. heinäkuuta 1848*
- Étienne Arago: 4. syyskuuta 1870 – 15. marraskuuta 1870
- Jules Ferry: 15. marraskuuta 1870 – 5. kesäkuuta 1871*
- Jacques Chirac: 20. maaliskuuta 1977 – 16. toukokuuta 1995
- Jean Tiberi: 22. toukokuuta 1995 – 24. maaliskuuta 2001
- Bertrand Delanoë: 25. maaliskuuta 2001 – 5. huhtikuuta 2014
- Anne Hidalgo: 5. huhtikuuta 2014 –
Pariisissa ei ollut pormestaria vuosina 1794–1848, 1848–1870, 1871–1977.lähde?
Talous
muokkaaSuur-Pariisi on Lontoon ohella Euroopan suurin talouskeskus. Pariisi on maailmankaupunki sekä merkittävä finanssikeskus ja sen bruttokansantuote on noin 572 miljardia euroa (48 400 euroa asukasta kohti vuonna 2010. Kaupungin talouden keskus (La Défense) on Euroopan suurin talouskeskus ja Pariisin pörssi (Euronext) on Euroopan toiseksi suurin pörssi. Ranskalaisten yhtiöiden pääkonttoreista 40 prosenttia sijaitsee Pariisissa. Työttömyysaste alueella on 8,3 prosenttia (2011).lähde?
Pariisin departementin merkittävimmät toimialat ovat yrityspalvelut, kauppa ja yksityispalvelut, jotka muodostavat kaksi kolmasosaa Pariisin taloudesta. Teollisuuden osuus on vain seitsemän prosenttia. Turismi on kaupungille merkittävä tulonlähde. Pariisi on jo useamman vuoden takaa maailman suosituin turistikaupunki. Se tuo 3,1 miljardia euroa vuodessa ja luo 50 000 työpaikkaa.lähde?
Liikenne
muokkaaPariisi on Ranskan moottori-, rauta- ja maantieverkoston keskus. Päärautatieasemat ovat Gare du Nord, Gare Montparnasse, Gare de l’Est, Gare de Lyon, Gare d’Austerlitz ja Gare Saint-Lazare. Pariisin yhdistää Lontooseen kanaalin tunnelin kautta liikennöivä Eurostar-juna. Pariisin jokisatama on Marseillen ja Le Havren jälkeen Ranskan kolmanneksi tärkein satama.lähde?
Pariisin tieliikenne on pahamaineisen hidasta ja ruuhkautunutta. Kaupunkia ympäröi kehätie Périphérique ja kaksi ulompaa moottoritiekehää A86 ja A104 Francilienne.lähde?
Kaupunginjohtaja Delanoën kaudella kaupunkiin rakennettiin satoja kilometrejä bussikaistoja ja yksityisautoilun määrää vähennettiin huomattavasti. Myös Seinejoen varrella kulkevia autoteitä on yhä enemmän otettu virkistyskäyttöön, muun muassa sunnuntaisin. Kesällä rantakadulla on ollut vuodesta 2003 alkaen keinotekoinen hiekkaranta. Pyöräilyn merkitys Pariisissa on lisääntynyt viime vuosina. Keskustan alueella on satoja kilometrejä pyöräteitä, jotka osittain on yhdistetty bussikaistojen kanssa. Pyöriä on tarjolla halvalla turisteille sekä kaupunkilaisille. Pariisin pormestari Bertrand Delanoën johdosta kaupunkiin on sijoitettu useita edullisia pyöränvuokrausautomaatteja.lähde?
Kaupungissa on tiheä metroverkko Métro (16 linjaa), joka avattiin maailmannäyttelyssä vuonna 1900, ja suuri määrä bussilinjoja. Metrolinjaa 14 kutsutaan nimellä méteor eli meteoriitti, se on täysin automatisoitu ja se kulkee ilman kuljettajaa. Asukkaita palvelevat myös nopeat RER-lähijunat.lähde? Raitiovaunut tulivat takaisin kaupunkikuvaan vuonna 1992, kun Pariisia ympäröivän kehän ensimmäinen vaihe valmistui. Julkista liikennettä hoitaa RATP[32].
Suur-Pariisissa on useita lentoasemia: Charles de Gaullen lentoasema (lähellä Roissy-en-Francea) ja Orlyn lentoasema (Pariisin eteläpuolella) ovat niistä vilkkaimmat. Kolmas ja paljon pienempi kenttä sijaitsee Beauvais’n kaupungissa, 70 kilometriä Pariisista pohjoiseen. Tätä vanhinta Le Bourgetin lentoasemaa käyttävät yksityiskoneet ja ilmailunäytökset. Siellä on myös ilmailumuseo. Lisäksi Beauvais-Tillén lentoaseman liikenne on viime vuosina vilkastunut halpalentoyhtiöiden myötä.lähde?
Kaupunkikuva
muokkaaNähtävyydet
muokkaaValon kaupungiksi nimitetty Pariisi on jo kauan ollut maailman suosituin matkailukohde. Sen asema monien kansainvälisten järjestöjen pääpaikkana sekä taloudellisen, poliittisen ja matkailullisen elämän keskuksena on tehnyt siitä yhden maailman tärkeimmistä kaupungeista. Se on tunnettu kauniista arkkitehtuuristaan, puistokaduistaan ja museoidensa runsaudesta. Monet rakennukset ovat hyvin vanhoja. Kadut ovat, leveitä puistokatuja lukuun ottamatta, yleensä kapeita ja niitä reunustavat kaupat ja pikkuliikkeet.lähde?
Seinejoki kulkee kaupungin läpi muodostaen kaaren lounaasta kaakkoon ja jakaa kaupungin kahteen osaan: niin sanottuun oikeaan rantaan pohjoisessa ja vasempaan etelässä. Joen ylittää yli kolmekymmentä siltaa, joista vanhin on Pont-Neuf, joka yhdistää mantereen Île de la Citén saareen. Pariisi sisältää myös kaksi suurta viheraluetta: Bois de Boulogne, jonka pinta-ala on 846 hehtaaria, sijaitsee lännessä, Bois de Vincennes (995 hehtaaria) idässä. Muista puistoista kuuluisimmat ovat Tuileries'n puisto (Jardin des Tuileries) ja Luxembourgin puisto (Jardin du Luxembourg). Lisäksi on useita näitä pienempiä puistoja ja viheralueita.lähde?
Pariisin tärkeimmät nähtävyydet keskittyvät ydinkeskustaan. Kaupungin sydämessä Île de la Citén saarella sijaitsevat Notre Damen katedraali (Notre-Dame de Paris), Pariisin vanhin sairaala Hôtel-Dieu de Paris sekä Pariisin oikeuspalatsi (Palais de Justice), jonka yhteydessä ovat keskiaikainen kappeli Sainte-Chapelle ja historiallinen vankila Conciergerie. Muista Pariisin kirkoista tärkeimpiä ovat Saint-Germain-des-Prés, Montmartren Sacré-Cœur, Saint-Sulpice, Saint-Eustache ja La Madeleine.
Louvre taidekokoelmineen on itseoikeutetusti Pariisin palatseista tunnetuin. Se on toiminut taidemuseona vuodesta 1791. Muita palatseja ovat Palais-Royal, presidentin virka-asunto Palais de l'Élysée, parlamentti Palais-Bourbon, Palais du Luxembourg ja 1900 maailmannäyttelyyn rakennettu Petit Palais. Napoleonin hauta sijaitsee Invalidikirkossa Hôtel des Invalidesissa. Pääkatu Avenue des Champs-Élysées kulkee kahden aukion välillä: Place Charles de Gaullen ja Place de la Concorden, joista edellisellä kohoaa Riemukaari ja jälkimmäisellä Luxorin obeliski. Lukemattomista museoista on Louvren lisäksi mainittava taidemuseo Musée d'Orsay, nykytaiteen museo Centre Georges-Pompidou, Musée du Montparnasse, keskiaikaisen taiteen museo Musée de Cluny sekä Musée Picasso.
Pariisin maamerkki on Eiffel-torni. Se rakennettiin maailmannäyttelyä varten vuonna 1889 ja sen huipulta on mahdollista nähdä jopa 80 kilometrin päähän. Taiteilijoiden alueina on perinteisesti pidetty Montparnassen ja Montmartren ohella Latinalaiskorttelia (Quartier Latin), jossa sijaitsevat suurmiesten hautapaikkana tunnettu Panthéon sekä Pariisin yliopisto päärakennus Sorbonne. Oikeastaan yliopisto on jaettu kolmeksitoista itsenäiseksi yliopistoksi, ja opiskelijoita siellä on noin 300 000.lähde?
Pariisissa on myös maailman toiseksi suurin kirjasto Bibliothèque nationale de France.
Monumentteja ja rakennuksia
muokkaa- Eiffel-torni
- Riemukaari (Arc de Triomphe)
- Notre Damen katedraali
- Sainte-Chapelle
- Église de la Madeleine
- Hôtel de Ville, kaupungintalo
- Vapaudenpatsas[a]
- Sacré-Cœur -basilika
- Palais Garnier – Pariisin ooppera
- Hôtel des Invalides
- Panthéon
- Sorbonne – Pariisin yliopistojen päärakennus
Museoita
muokkaa- Musee du Louvre (Louvre)
- Musée d’Orsay
- Musée du quai Branly
- Pompidou-keskus
- Musée Rodin
- Musée du Montparnasse
- Musée de Cluny
- Musée Picasso
- Ilmailumuseo Musée de l’air et de l’espace Le Bourget’n lentokentällä
- Merimuseo Musée National de la Marine Palais de Chaillot’n tiloissa
- Tiedemuseo Cité des sciences et de l’industrie
Katuja, kaupunginosia ja muita paikkoja
muokkaa- Montmartre
- Montparnasse
- Pariisin katakombit
- Champs-Élysées
- Père-Lachaisen hautausmaa
- Cimetière de Montmartre
- Cimetière du Montparnasse
- Cimetière de Passy
- Latinalaiskortteli
- Le Marais
- Pariisin metro
- Place de la Concorde
- Place de la Bastille – Bastilji
- Rue de Rivoli -kauppakatu
- La Samaritaine -tavaratalo
- Pigalle
- Moulin Rouge -kabaree
Pariisin liepeillä
muokkaa- Versailles’n palatsi, aurinkokuningas Ludvig XIV:n rakennuttama loistelias palatsi Pariisin ulkopuolella
- Disneyland Paris, Pariisista noin 30 kilometriä itään
- Parc Astérix Pariisista pohjoiseen
- Fontainebleau, François I:n muokkaama linna sekä eriskummalliset hiekkakivimuodostelmat ympäröivässä metsässä, Pariisista noin 60 kilometriä
- Barbizon, Fontainebleaun lähettyvillä sijaitseva impressionistien suosima kylä
- La Défense – liikekaupunginosa
Koulutus
muokkaaPariisissa on arvostettuja tiede- ja teknologiayliopistoja (Institut polytechnique de Paris, Université Paris Cité, Université Paris-Saclay, Sorbonne Université), valtiotieteen (Sciences Po)[33] johtamista (HEC Paris, ESSEC Business School, ESCP Business School, Insead)[34] ja myös eri tieteenaloja (PSL Research University).[35]
Urheilu
muokkaaPariisissa pidetään vuosittain Ranskan avoin tennisturnaus, joka kestää toukokuun puolivälistä kesäkuun alkuun. Pariisi on myös Ranskan ympäriajon eli Tour de France -pyöräilykilpailun maali. Olympialaiset järjestettiin kaupungissa vuosina 1900, 1924 ja 2024. Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Pariisissa vuonna 2003 ja Euroopan-mestaruuskilpailut vuonna 1938. Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1998 järjestettiin Ranskassa ja finaali Pariisin Stade de France -stadionilla. Pariisin liepeillä sijaitsee Euroopan suurin ravirata Hippodrome de Vincennes.
Tunnettuja urheiluseuroja
muokkaa- Paris Saint-Germain, jalkapallo
- Stade Français, rugby
- Paris-Levallois Basket, koripallo
Tunnettuja pariisilaisia
muokkaa- Pääartikkeli: Luettelo tunnetuista pariisilaisista
Kansainväliset suhteet
muokkaaPariisilla on vain yksi ystävyyskaupunki, Rooma. Tästä huolimatta Pariisilla on useita partnerikaupunkeja ympäri maailmaa. Tämän lisäksi kaupungissa sijaitsee useita kansainvälisten järjestöjen päämajoja, kuten ESA, Unesco ja OECD. Myös Naton päämaja sijaitsi Pariisissa ennen kuin se siirrettiin Brysseliin.lähde?
Ystävyyskaupungit
muokkaa- 1956: Rooma (Seule Paris est digne de Rome; seule Rome est digne de Paris / Solo Parigi è degna di Roma; Solo Roma è degna di Parigi / 'Vain Pariisi on Rooman arvoinen; Vain Rooma on Pariisin arvoinen')
Partnerikaupungit
muokkaaAlla luettelo Pariisin partnerikaupungeista. Ensin vuosiluku, sen jälkeen kaupunki tai kaupungit.[36]
- 1958: Kioto
- 1982: Tokio
- 1985: Kairo
- 1987: Amman, Berliini, Sanaa
- 1991: Soul
- 1992: Beirut, Moskova
- 1995: Jakarta
- 1996: Chicago, San Francisco
- 1997: Riad, Peking, Pietari, Praha, Santiago, Tbilisi
- 1998: Jerevan, Lissabon, Sofia, Sydney
- 1999: Buenos Aires, México, Varsova
- 2000: Ateena, Madrid, Washington
- 2001: Lontoo, Porto Alegre
- 2002: Geneve
- 2003: Alger, Québec
- 2004: Casablanca, São Paulo, Rabat, Tunis
- 2005: Kööpenhamina
- 2006: Montreal
Huomautukset
muokkaa- ↑ Eiffelin suunnittelema pieni prototyyppi New Yorkin vapaudenpatsaasta, jonka Ranska lahjoitti Yhdysvalloille.
Lähteet
muokkaa- Ardagh, John Anthony Charles & Daul, Kimberly & Ehrlich, Blake: Paris Encyclopedia Britannica. 31.7.2024. Viitattu 31.7.2024. (englanniksi)
- Jones, Colin: Paris, Biography of a City. London: Penguin Books, 2006. ISBN 978-0-140-28292-4. (englanniksi)
- Le Nevez, Catherine & Pitts, Christopher & Williams, Nicola: Paris. Lonely Planet Publications, 2015. ISBN 978-1-74321-555-5.
Viitteet
muokkaa- ↑ Key figures for Paris Accueil Paris. DICOM. Viitattu 3.7.2009. (englanniksi)
- ↑ a b France-Line Mary-Portas: Recensement de la population de 2006 Retour de la croissance démographique au centre de l’agglomération francilienne (PDF) INSEE. Viitattu 3.7.2009. (ranskaksi)
- ↑ Résultats du recensement de la population – 2009 (PDF) INSEE. Viitattu 27.4.2014. (ranskaksi)
- ↑ Institut national de la statistique et des études économiques
- ↑ Urban Europe — Statistics on cities, towns and suburbs (PDF) 2016. Eurostat. Viitattu 15.1.2017. (englanniksi)
- ↑ Tourism Île-de-France Regional Council. Arkistoitu 5.12.2008. Viitattu 28.10.2020. (ranskaksi)
- ↑ Anderson Tours, UK
- ↑ Paris Neighborhoods Trip Advisor
- ↑ Weather Information for Paris (kauden 1971–2000 keskiarvoja) Maailman ilmatieteen järjestö WMO.
- ↑ Animals in Paris Office du Tourisme et des Congrésin virallinen verkkosivusto. Viitattu 11.12.2017. (englanniksi)
- ↑ Top 10 Worst Rat Cities in the World § 8. Paris, France Animal Planetin virallinen verkkosivusto. Viitattu 5.12.2017. (englanniksi)
- ↑ a b c Jones, Stephen: French told not to fear wolves roaming Paris streets as 'they only eat four-legged animals' Mirror Online. 17.1.2017 kello 14.19 (päivitetty 18.1.2017 kello 15.17). Viitattu 5.12.2017. (englanniksi)
- ↑ a b Gee, Oliver: Wolves have set up home in the Paris region, experts say The Local. 16.1.2017. Viitattu 5.12.2017. (englanniksi)
- ↑ Gardet, Elisabeth: VIDEO. Deux associations l’affirment : cette fois, le loup est en région parisienne ! Le Parisien. 14.1.2017 (päivitetty 15.1.2017). Viitattu 5.12.2017. (ranskaksi)
- ↑ a b c d e f g Ardagh & Daul & Ehrlich: Paris: Foundation and early growth (c. 7600 BCE to 12th century CE) Encyclopedia Britannica. Viitattu 29.7.2024. (englanniksi)
- ↑ a b c Le Nevez & Pitts & Williams, s. 310.
- ↑ a b c d Le Nevez & Pitts & Williams, s. 311.
- ↑ a b c Ardagh & Daul & Ehrlich: Paris: Medieval development and discord (12th century to 16th century) Encyclopedia Britannica. Viitattu 30.7.2024. (englanniksi)
- ↑ a b c Le Nevez & Pitts & Williams, s. 312.
- ↑ a b c d Ardagh & Daul & Ehrlich: Paris: From Renaissance architecture to beautification schemes (15th century to 18th century) Encyclopedia Britannica. Viitattu 30.7.2024. (englanniksi)
- ↑ Château de Versailles paris-tourisme.com. (ranskaksi)
- ↑ Jones, s. 185–186.
- ↑ Les quartiers de Paris paris-atlas-historique.fr. Viitattu 12.5.2016.
- ↑ Jones, s. 244.
- ↑ a b Viittausvirhe: Virheellinen
<ref>
-elementti; viitettäJones356
ei löytynyt - ↑ Ardagh & Daul & Ehrlich: Paris: Paris during and after the French Revolution (1789 to mid-19th century) Encyclopedia Britannica. Viitattu 27.8.2024. (englanniksi)
- ↑ a b Jones, s. 336.
- ↑ Jones, s. 354–360.
- ↑ Gloomy weather doesn't slow Paris tourism
- ↑ Paris City Population. Viitattu 7.3.2014.
- ↑ Largest cities in France Population Review. Viitattu 7.3.2014.
- ↑ RATP, Régie autonome des transports parisiens
- ↑ Classement QS 2024 : Sciences Po devient la 2ème meilleure université mondiale en “Politics”
- ↑ European Business School Rankings 2023
- ↑ 2023 Academic Ranking of World Universities
- ↑ http://web.archive.org/web/20071011162140/http://paris.fr/portail/accueil/Portal.lut?page_id=6587&document_type_id=5&document_id=16468&portlet_id=14974
Aiheesta muualla
muokkaa- Kaupungin verkkosivusto (englanniksi, ranskaksi)
- Suomen suurlähetystö, Pariisi (ranskaksi, ruotsiksi, suomeksi)
- Landström, Rita: Automatka Pariisista Nizzaan Yle Elävä arkisto. 20.2.2007 (päivitetty 21.11.2011).
1980-luku |
|
---|---|
1990-luku |
|
2000-luku | |
2010-luku | |
2020-luku |