Ázerbájdžánština
Ázerbájdžánština
Azərbaycan dili Азәрбајҹан дили آذربایجان دیلی | |
---|---|
![]() | |
![]() Mapa rozšíření jazyka | |
Rozšíření | Ázerbájdžán, Írán a také v částech států Gruzie, Irák, Kazachstán, Rusko, Sýrie, Turecko, Ukrajina |
Počet mluvčích | 25–30 milionů |
Klasifikace |
|
Písmo | Latinka v Ázerbájdžánu (dříve cyrilice), Perská abeceda v Íránu |
Postavení | |
Regulátor | není oficiální regulátor |
Úřední jazyk | Ázerbájdžán (severní dialekt), Irák (jižní dialekt – je uznáván jako oficiální na severu Iráku, kde žijí Turkmeni) |
Kódy | |
ISO 639-1 | az |
ISO 639-2 | aze (B) |
ISO 639-3 | není |
Ethnologue | aze |
Wikipedie | |
az.wikipedia.org (severní) azb.wikipedia.org (jižní) | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Ázerbájdžánština či azerština je turkický jazyk, kterým mluví Ázerbájdžánci, kteří žijí hlavně v Ázerbájdžánské republice, kde se mluví o severní variantě ázerbájdžánštiny, a v ázerbájdžánské oblasti v Íránu, kde se mluví o jižní variantě ázerbájdžánštiny. Ačkoli mezi oběma formami ázerbájdžánštiny existuje velmi vysoký stupeň vzájemné srozumitelnosti, existují značné rozdíly ve fonologii, lexikonu, morfologii, syntaxi a zdrojích výpůjček.
Severní ázerbájdžánština má oficiální status v Ázerbájdžánské republice a Dagestánu (federální subjekt Ruska), ale jižní ázerbájdžánština nemá oficiální status v Íránu, kde žije většina Ázerbájdžánců.
V Ázerbájdžánu se nazývá Azərbaycan dili, Ázerbájdžánci ji často nazývají také Türki.
Rozšíření jazyka
[editovat | editovat zdroj]Celkově ázerbájdžánštinu používá 25 až 30 milionů rodilých mluvčích. (Asi 16 až 23 milionů v Íránu, 8 milionů v Ázerbájdžánu a 800 000 v dalších menších komunitách.) Jde o turkický jazyk oghuzské větve blízce příbuzný turečtině ovlivněný perštinou a arabštinou.
Další dialekty jazyka jsou používány v severozápadních oblastech Íránu (Íránský Ázerbájdžán), kde jde o převládající jazyk a zároveň lingvu franku pro ostatní tamní menšiny, například Kurdy, Armény a další. Jazyk je dále rozšířen v Dagestánu (Rusko), jihovýchodní Gruzii, severním Iráku a východním Turecku.
Mezi ázerbájdžánštinou a jinými oghuzskými jazyky (např. turečtinou, turkmenštinou či kaškajštinou v Turecku, na Kavkazu, Kypru a Balkáně, v Iráku, Sýrii a západní Evropě), je poměrně vysoká úroveň vzájemné srozumitelnosti. Počet rodilých mluvčích v této podskupině dosahuje 100 milionů a celkový počet mluvčích 125 milionů.
Písmo
[editovat | editovat zdroj]Severní ázerbájdžánština používala do roku 1929 pro zápis arabské písmo. Od roku 1929 do roku 1939 používala latinku. Jelikož byl Ázerbájdžán součástí Sovětského svazu, v roce 1939 se pro zápis začala používat cyrilice. Po osamostatnění Ázerbájdžánu v roce 1991 se tam ázerbájdžánština opět začala psát latinkou, upravenou podle tureckého pravopisu. V Dagestánu se nadále používá cyrilice.
Jižní ázerbájdžánština používá a vždy používala arabské písmo.
Ázerbájdžánská abeceda sestává z 32 písmen.
Velká písmena:
Malá písmena:
Ázerbájdžánština má 9 samohlásek (A, E, Ə, I, İ, O, Ö, U, Ü) a 23 souhlásek:
Výslovnost
[editovat | editovat zdroj]Následující tabulka obsahuje vývoj ázerbájdžánské abecedy a její přibližnou výslovnost v češtině:
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e9/New_Turkic_alphabets.svg/290px-New_Turkic_alphabets.svg.png)
Arabské písmo | Latinka | Cyrilice | Latinka | Výslovnost v češtině |
---|---|---|---|---|
do roku 1929 | 1929–1939 | 1939–1991 | 1991 | (přibližná) |
ا,آ | A a | А а | A a | jako a |
ﺏ | B b | Б б | B b | jako b |
ﺝ | Ç ç | Ҹ ҹ | C c | jako dž |
چ | C c | Ч ч | Ç ç | jako č |
ﺩ | D d | Д д | D d | jako d |
E e | Е е | E e | jako e | |
ﻉ ,(کسره) | Ə ə | Ә ә | Ə ə | jako æ), je překládáno jako ä, a někdy jako e |
ﻑ | F f | Ф ф | F f | jako f |
گ | G g | Ҝ ҝ | G g | jako g' |
ﻍ | Ƣ ƣ | Ғ ғ | Ğ ğ | prodlužuje předchozí samohlásku |
ﺡ,ﻩ | H h | Һ һ | H h | jako h |
ﺥ | X x | Х х | X x | jako ch |
Ь ь | Ы ы | I ı | tzv. zadopatrové i, jako y | |
ی | I i | И и | İ i | jako i |
ژ | Ƶ ƶ | Ж ж | J j | jako ž |
ﻙ | K k | К к | K k | jako k |
ﻕ | Q q | Г г | Q q | jako g |
ﻝ | L l | Л л | L l | jako l |
ﻡ | M m | М м | M m | jako m |
ﻥ | N n | Н н | N n | jako n |
ﻭ | O o | О о | O o | jako o |
Ɵ ɵ | Ө ө | Ö ö | jako německé ö | |
پ | P p | П п | P p | jako p |
ﺭ | R r | Р р | R r | jako r |
ﺙ,ﺱ,ﺹ | S s | С с | S s | jako s |
ﺵ | Ş ş | Ш ш | Ş ş | jako š |
ﺕ,ﻁ | T t | Т т | T t | jako t |
ﻭ | U u | У у | U u | jako u |
ﻭ | Y y | Ү ү | Ü ü | jako německé ü |
ﻭ | V v | В в | V v | jako v |
ی | J j | Ј ј | Y y | jako j |
ﺫ,ﺯ,ﺽ,ﻅ | Z z | З з | Z z | jako z |
Příklady
[editovat | editovat zdroj]Číslovky
[editovat | editovat zdroj]Ázerbájdžánsky | Česky |
bir, бир | jeden |
iki, ики | dva |
üç, үч | tři |
dörd, дөрд | čtyři |
beş, беш | pět |
altı, алты | šest |
yeddi, једди | sedm |
səkkiz, сǝккиз | osm |
doqquz, доггуз | devět |
on, он | deset |
Vzorový text
[editovat | editovat zdroj]Otče náš (modlitba Páně)
- Göylərdə olan Atamız,
- Adın müqəddəs tutulsun.
- Padşahlığın gəlsin.
- Ko olsun Senin istediin,
- Göydə olduğu kimi Yerdə də
- Sənin iradən olsun.
- Gündəlik çörəyimizi bizə bu gün ver.
- Bizə borclu olannarı bağışladığımız kimi
- Bizi borclarımızı da bağısla.
- Bizi sınağa çəkmə,
- Lakin bizi şəndən xilas et.
- Amin.
Všeobecná deklarace lidských práv
ázerbájdžánsky (latinka) |
Bütün insanlar ləyaqət və üquqlarına görə azad bərabər doğulurlar. Onarın şüuralrı və vicdanları var və bir-birlərinə münasibətdə ardaşlıq runhunda davranmalıdırlar. |
ázerbájdžánsky (cyrilice) |
Бүтүн инсанлар ләјагәт вә һүгугларына ҝөрә азад бәрабәр доғулурлар. Онларын шүурлары вә виҹданлары вар вә бир-бирләринә мүнасибәтдә гардашлыг руһунда давранмалыдырлар. |
česky |
Všichni lidé se rodí svobodní a sobě rovní co do důstojnosti a práv. Jsou nadáni rozumem a svědomím a mají spolu jednat v duchu bratrství. |
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu ázerbájdžánština na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo ázerbájdžánština ve Wikislovníku
- Popis ázerbájdžánských abeced od 7. století po dnešek (anglicky)