Makemake (planeta nan)
(136472) Makemake (símbol: )[5] és un gran objecte del cinturó de Kuiper descobert el 31 de març de 2005 per l'equip de Michael Brown utilitzant el telescopi Samuel Oschin des de l'observatori Palomar.[6] El seu descobriment va ser anunciat el 29 de juliol de 2005, el mateix dia que dos altres grans objectes del cinturó de Kuiper, Eris i Haumea.
El seu diàmetre, mesurat amb el telescopi espacial Spitzer, s'estima en uns 1.600 km, un 70% el de Plutó. La superfície està formada, principalment, per metà congelat, semblant a la de Plutó i a la d'Eris.
Nom
[modifica]El grup de Michael E. Brown va batejar-lo, de manera informal, amb el nom d'Easterbunny, ja que van observar-lo per primera vegada pels volts de Pasqua (Easter en anglès). El seu nom definitiu, Makemake, que correspon al déu creador de la mitologia pasqüenca, va ser elegit per mantenir una relació amb la Pasqua.[7][6]
Característiques físiques
[modifica]Observacions espectroscòpiques en el visible i en l'infraroig proper utilitzant el William Herschel Telescope i el Telescopio Nazionale Galileo indiquen que la superfície de Makemake és semblant a la de Plutó.[8] L'objecte apareix vermell a l'espectre visible, cosa que probablement indiqui la presència de compostos orgànics tal com ja s'ha observat en d'altres TNO. L'espectre infraroig mostra la presència de metà (CH₄) congelat, observat també a la superfície de Plutó i d'Eris. La presència de metà, en quantitats fins i tot més grosses que a Plutó, indica la possibilitat que Makemake pugui tenir una atmosfera transitòria similar a la de Plutó quan es troba a prop del periheli.
Mida
[modifica]Makemake és el segon objecte més brillant del cinturó de Kuiper (després de Plutó), amb una magnitud aparent de 17. Això ja indica que ha de ser un objecte relativament gros, però el seu diàmetre real depèn també de l'albedo. Com que la seva albedo és desconeguda, hi ha implícita una gran incertesa en l'estimació de la seva mida. Mesures en l'infraroig del telescopi espacial Spitzer, assumint una albedo similar a la de Plutó (suposició lògica donada la similitud entre els seus espectres), donen una estimació per al diàmetre de 1.600 km (un 70% el de Plutó). Això el converteix en un dels objectes transneptunians més grossos, només superat per Eris i Plutó, i de mida semblant a 2003 EL61. Tanmateix, si resulta que l'albedo és més baixa del que es creu, el diàmetre podria ser de fins a 3.000 km.
Òrbita
[modifica]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fe/TheKuiperBelt_Orbits_2003EL61_2005FY9.svg/220px-TheKuiperBelt_Orbits_2003EL61_2005FY9.svg.png)
Makemake està classificat com a objecte del cinturó de Kuiper clàssic (també dits cubewanos), és a dir, que no té cap ressonància orbital amb Neptú i no s'apropa mai a l'òrbita del planeta.
Segueix una òrbita molt similar a la de 2003 EL61: molt inclinada (29º) i moderadament excèntrica (e~0,155), tot i que Makemake es troba lleugerament més lluny del Sol que 2003 EL61 (tant pel que fa al semieix major com en el periheli). El seu període orbital és de 309 anys.
El diagrama de l'esquerra mostra les òrbites semblants d'aquests dos cubewanos en comparació amb l'òrbita de Plutó, i les seves posicions respectives, al mes d'abril de 2006. Les dates dels perihelis (q) i dels afelis (Q) estan marcades. Ambdós cubewanos es troben actualment molt per sobre de l'eclíptica (il·lustrada com l'òrbita de Neptú, en gris). Actualment, Makemake s'apropa al seu afeli on hi arribarà el 2034 mentre que 2003 EL61 va passar pel seu el febrer de 1991.
Circumstàncies del descobriment
[modifica]Malgrat ser un objecte relativament brillant (m = 17), Makemake no va ser descobert fins al 2005, molt després que molts altres objectes del cinturó de Kuiper menys brillants. Això probablement va ser degut al fet que la seva òrbita és altament inclinada i que actualment es troba a una gran distància per sobre del pla de l'eclíptica (a la constel·lació de Coma Berenices). La majoria de recerques de planetes menors tenen lloc relativament a prop de l'eclíptica, que és on es troben la majoria d'objectes.
Tanmateix, a l'època del descobriment de Plutó (1930), Makemake es trobava a només uns pocs graus de l'eclíptica, a prop del límit entre les constel·lacions de Taurus i Auriga. Malauradament, aquesta posició es trobava també molt a prop de l'equador galàctic, fent que fos gairebé impossible trobar-lo enmig de la densa concentració del fons d'estrelles de la Via Làctia. Clyde Tombaugh va continuar buscant altres objectes durant uns anys després del descobriment de Plutó, però no va aconseguir trobar ni Makemake ni cap altre objecte transneptunià.
Satèl·lits
[modifica]El 26 d'abril de 2016 s'anuncià la descoberta mitjançant el telescopi espacial Hubble d'un satèl·lit de 160 km de diàmetre orbitant a una distància de 21.000 km de Makemake.[9][10][11]
Referències
[modifica]- ↑ 1,00 1,01 1,02 1,03 1,04 1,05 1,06 1,07 1,08 1,09 1,10 1,11 1,12 URL de la referència: https://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=136472.
- ↑ 2,0 2,1 Afirmat a: JPL Small-Body Database.
- ↑ «On the size, shape, and density of dwarf planet Makemake» (en anglès). Letters of the Astrophysical Journal, 1, 25-03-2013, pàg. 7. DOI: 10.1088/2041-8205/767/1/L7.
- ↑ Afirmat a: The Mass, Density, and Figure of the Kuiper Belt Dwarf Planet Makemake. Autor: Alex H. Parker. Editorial: American Astronomical Society. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: octubre 2018.
- ↑ JPL/NASA. «What is a Dwarf Planet?», 22-04-2015. [Consulta: 19 gener 2022].
- ↑ 6,0 6,1 «Makemake». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 6 octubre 2022].
- ↑ Mike Brown. «Mike Brown's Planets: What's in a name? (part 2)». Califòrnia Institute of Technology, 2008.
- ↑ Licandro, J.; Pinilla-Alonso, N.; Pedani, M.; Oliva, E.; Tozzi, G. P.; Grundy, W. M. The methane ice rich surface of large TNO 2005 FY_9: a Pluto-twin in the trans-neptunian belt? , Astronomy and Astrophysics, 445 (2006), p.L35-L38 Abstract.
- ↑ «Hubble discovers moon orbiting the dwarf planet Makemake». EurekAlert!, 26-04-2016. [Consulta: 26 abril 2016].
- ↑ Parker, A. H.; Buie, M. W.; Grundy, W. M.; Noll, K. S. «Discovery of a Makemakean Moon». preprint, 25-04-2016. arXiv: 1604.07461 [Consulta: 27 abril 2016].
- ↑ SkyAndTelescope - Una lluna per a Makemake del cinturó de Kuiper (anglès)
Enllaços externs
[modifica]- MPEC: 2005 FY9 29 de juliol de 2005 (anglès)
- AstDyS: dades orbitals de Makemake (anglès)
- Simulació de l'òrbita Arxivat 2015-09-22 a Wayback Machine.