Nuorvegėjė
Kongeriket Norge Kongeriket Noreg | |||||
| |||||
| |||||
![]() | |||||
Valstībėnė kalba | nuorvegu Bokmål ė Nynorsk | ||||
Suostėnė | Uosls | ||||
Dėdliausis miests | Uosls | ||||
Valstībės vaduovā | Harolds V Karalios
Jonas Gahr Støre Premjeras
| ||||
Pluots - Ėš vėsa - % ondėns |
323 207[1] km² (67) 5,7% | ||||
Gīventuoju - 2023 lėipa (progn.) - Tonkoms |
5 550 203[2] (120) 14,4 žm./km² (213) | ||||
BVP - Ėš vėsa - BVP gīvėntuojou |
2006 (progn.) 207,30 mlrd. $ (40) 47 800 $ (4) | ||||
Valiota | Nuorvegėjės kruona | ||||
Čiesa zuona - Vasaras čiesos |
UTC +1 UTC +0 | ||||
Naprīgolnoms Paskelbta
Pripažėnta |
Konstitucėjės paskelbėms 1814 1814 | ||||
Interneta kuods | .no | ||||
Šalėis tel. kuods | 47 |
Nuorvegėjė aba Norvegėjė (pėlns ožvadėnėms Nuorvegėjės Karalīstė (nuorvegėškā Kongeriket Norge) īr valstībė šiaurės Euruopuo, pri Šiaurės jūruos. Robežiounas so Švedėjė, Rosėjė ė Soumėjė. Tēpat Nuorvegėjē prigol Bovie sala, Svalbards, Jan Majens.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
[taisītė | taisītė straipsnė wiki teksta]Nuorvegėjė ėr ėšdalīnta i 15 adminėstracėniu regėjuonu, katrie ožvadīntė apskrėtėm (nuorvegėškā - Fylker), vuo anuos da ėšdalīnta i 357 savėvaldībės (nuorvegėškā - Kommuner). Tėktās suostėnė Oslos īr krūvuo apskrėtės ė savivaldībė.[3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a3/Fylkesinndeling2024_original.webp/220px-Fylkesinndeling2024_original.webp.png)
# | Apskrėtis 2024 | Admėnėstracėnē cėntrā |
---|---|---|
3 | ![]() |
Uosls |
11 | ![]() |
Stavangerės |
15 | ![]() |
Muoldė |
18 | ![]() |
Bodė |
31 | ![]() |
Sarpsbuorgs |
32 | ![]() |
Uosls |
33 | ![]() |
Dramens |
34 | ![]() |
Hamars |
39 | ![]() |
Tiuonsbergs |
40 | ![]() |
Šėins |
42 | ![]() |
Krėstēnsands |
46 | ![]() |
Bergens |
50 | ![]() |
Stėincherės |
55 | ![]() |
Tromsė |
56 | ![]() |
Vadsė |
Ba ton valstės ėšdalėnėmū egzėstoun ė skėrstīms i pėnkis glabniausios regėjuonos (nuorvegėkā - Landsdel):
- Pėitū žemes (Sørlandet),
- Rītū žemes (Østlandet),
- Vakarū žemes (Vestlandet),
- Trendelags (Trøndelag) ė
- Šiaurės Nuorvegėjė (Nord-Norge).
Tas ėšdalėnėms īr dėdliau ėš papruotiū, istuorėjės, panašē, kāp Lietovuo īr Aukštaitėjė, Žemaitėjė, Dzūkėjė ė kt.). Terp regėjuonūs skėras tarmės.
Akanuomėka
[taisītė | taisītė straipsnė wiki teksta]Nuorvegėjė ī magtīngas akanuomėkas Valstībė. Tor sava valiuta Nuorvegėjės kruona. Nuorvegėjė īr vėsina glabniausiu svietas naptas ė gamtėniu doju ėškasieju ė akspartoutuoju. Nuorvegėjuo ī dėdlē mėzerna kuoropcėjė, kas lēd grētā vīstītėis akanuomėka ė parīmt ė tākīt ėnuovacėjės.
Svēkatas sėstema
[taisītė | taisītė straipsnė wiki teksta]Nuorvegėjuo dėdliuojė daugoma svēkatas apsauga gīventuojam īr namuokama. Nuorvegėjuo svēkatas klausėmus sprend Nuorvegėjės svēkatas dėrektuorats, anam pavaldė īr Nuorvegėjės svēkatas akunuomėkas admėnėstracėjė.
Šaltėnē
[taisītė | taisītė straipsnė wiki teksta]- ↑ "Arealstatistics for Norway 2020 (in no)." Kartverket, mapping directory for Norway: 2019-12-20. Nūruoda tėkrėnta 2020-03-07.
- ↑ "Population, 2024-01-01 (in en)." Statistics Norway: 2024-02-21. Nūruoda tėkrėnta 2024-02-26.
- ↑ 3,0 3,1 "Fylkesinndelingen fra 2024 (in no)." Regjeringen: 2022-07-05. Nūruoda tėkrėnta 2024-03-01.
Žemīnā |
Antarktėda | Afrėka | Australėjė ėr Okeanėjė | Azėjė | Euruopa | Pėitū Amerėka | Šiaurės Amerėka |
Airėjė | Albanėjė | Andora | Armienėjė | Austrėjė | Azėrbaidžians | Baltarosėjė | Belgėjė | Bosnėjė ėr Hercuogovėna | Bulgarėjė | Čekėjė | Danėjė | Estėjė | Graikėjė | Grozėjė | Islandėjė | Ispanėjė | Italėjė | Jongtėnė Karalīstė | Joudkalnėjė | Kėpros | Kroatėjė | Latvėjė | Lėnkėjė | Lichtenštėins | Lietova | Lioksemborgs | Malta | Moldavėjė | Muonaks | Nīderlandā | Norvegėjė | Portugalėjė | Prancūzėjė | Romonėjė | Rosėjė | San Marins | Serbėjė | Slovakėjė | Slovienėjė | Soumėjė | Šiaurės Makeduonėjė | Švedėjė | Šveicarėjė | Torkėjė | Okraina | Vatikans | Vengrėjė | Vuokītėjė |