Черокі (мова)
Мова черокі | |
---|---|
ᏣᎳᎩ ᎧᏬᏂᎯᏍᏗ tsalagi gawonihisdi | |
Поширена в | ![]() |
Регіон | Оклахома і резервації черокі у Північній Кароліні |
Носії | 15.000-22.000 |
Писемність | складова писемність черокі, латиниця |
Класифікація | ірокезька сім'я: Південноірокезька гілка |
Офіційний статус | |
Коди мови | |
ISO 639-1 | — |
ISO 639-2 | chr |
ISO 639-3 | chr |
Черокі (ᏣᎳᎩ ᎦᏬᏂᎯᏍᏗ, МФА: [dʒalaˈɡî ɡawónihisˈdî]) — одна з ірокезьких мов, якою говорять індіанці племені черокі. Єдина досі вживана південноірокезька мова, що використовує унікальну складову абетку черокі, винайдену Секвоєю. Під час Другої світової війни, через маловідомість і складність мови черокі, вона використовувалася радистами-шифрувальниками армії США для передачі даних.
У мові черокі тільки один губний приголосний, /m/, введений в мову порівняно недавно, якщо тільки не вважати w в цій мові лабіальним, а не велярним.
Лабіальний | Альвеолярні | палатальні | Велярний | Глоткові | |
---|---|---|---|---|---|
Аспіранти | t | k | |||
Вибухові | d | g | ʔ | ||
Африкати | ʦ | ||||
Спіранти | s | h | |||
Носові | m | n | |||
Апроксиманти | j | ɰ | |||
Бічні | l |
Передні | Середні | Задні | |
---|---|---|---|
Верхні | i | u | |
Середньо-верхні | e | ə | o |
Нижні | a |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d5/Cherokee_lang.png/200px-Cherokee_lang.png)
У мові черокі тільки один незапозичений дифтонг: /ai/. Англійські звуки /ɔ/ і /b/, відсутні у вищенаведеній фонології, присутні в запозиченому англійському слові англ. automobile, використовуваному черокі Оклахоми.
У мові черокі є система тонів, які можуть різноманітно поєднуватися між собою, слідуючи складним правилам, що залежать від спільноти носіїв мови. У багатьох мовних ареалах система тонів поступово спрощується, з огляду на те, що мова черокі звичайно друга (після англійської) рідна.
Тим не менш, тони залишаються словорозрізнювальними, та, як і раніше, точно відтворюються багатьма носіями мови, особливо найстаршими. Складова абетка черокі зазвичай не відображає тони, а випадки, коли відсутність тону на письмі практично призводить до двозначності, рідкісні для тих, кому мова черокі рідна. Це ж відноситься і до латинської транслітерації («osiyo», «dohitsu» тощо), в якій тон теж рідко вказується, крім словників. Носії мови можуть пояснити різницю між тонами на контексті.
Черокі, як і більшість інших індіанських мов, полісинтетична. Як і в німецькій або латинській мовах, морфеми з'єднуються між собою іноді в дуже довгі слова. Дієслова — найважливіші частини мови мови черокі, включають, як мінімум, займенникову приставку, корінь, суфікси виду і способу. У наступному дієслові:
Форма дієслова ge: ga G- e: -g -a займенникова приставка корінь «йти» суфікс виду суфікс способу
Дієслівна форма ge: ga — «йду», включає наступні елементи:
- Займенникову приставку g-, що вказує на першу особу та однину,
- Корінь -e- — «йти»,
- Суфікс виду, використаний для основи теперішнього часу: -g-,
- Суфікс способу для правильних дієслів у теперішньому часі: -a.
У дієслів також можуть бути поворотні приставки і похідні суфікси. З усіма можливими комбінаціями афіксів, у кожного правильного дієслова теоретично може бути 21 262 форми.
Полісинтетична природа мови черокі дозволяє легко утворювати неологізми для передачі нових понять. Приклади:
- Di-ti-yo-hi-hi, буквально: «сперечається постійно і навмисне», — «адвокат»,
- Di-da-ni-yi-s-gi — «ловить остаточно і безповоротно», — «поліціянт».
Багато слів, однак, було запозичено з англійської мови — наприклад, англ. gasoline — «бензин», ga-so-li-ne. Чимало слів були запозичені з мов індіанських племен, що оселилися в Оклахомі на початку 1900-х років. Цікавий приклад — назва населеного пункту Ноуота. Слово nowata (точніше, nuwita) мовою делаварів означає «ласкаво просимо». Білі поселенці назвали ним своє місто, а черокі, які не знали справжнього походження слова, прийняли його за англійське англ. no water і назвали місто a-ma-di-ka-ni-gv-na-gv-na, «вся вода звідси пішла». Інші приклади запозичених слів: ka-wi — «кава», і wa-tsi — наручний або кишеньковий годинник, звідки слово u-ta-na wa-tsi буквально «великий годинник», позначає інші види годинників.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Cherokee_Syllabary.svg/220px-Cherokee_Syllabary.svg.png)
Починаючи з 1819 року для мови черокі використовується особливе складове письмо, винайдене Секвоєю. Воно складається з 85 складових знаків. Деякі з них нагадують латинські букви, але мають зовсім інше значення.
У сучасній мові черокі два головних діалекти: Гідува, або Східне плем'я, і Оталі, або західнопагорбовий діалект, що вживається в Оклахомі. Діалект Оталі істотно відхилився від стандарту Секвої за минулі 150 років, придбавши багато запозичених і скорочених слів. Тепер у діалекті Оталі використовують 122 різних склади, що перевищує кількість складів в абетці Секвої — 85.
Склад Оталі | Номер в абетці Секвої | Символ в абетці Секвої | Латинська транслітерація |
Nah | 32 | Ꮐ | nah |
Hna | 31 | Ꮏ | hna |
Qua | 38 | Ꮖ | qua |
Que | 39 | Ꮗ | que |
Qui | 40 | Ꮘ | qui |
Quo | 41 | Ꮙ | quo |
Quu | 42 | Ꮚ | quu |
Quv | 43 | Ꮛ | quv |
Dla | 60 | Ꮬ | dla |
Tla | 61 | Ꮭ | tla |
Tle | 62 | Ꮮ | tle |
Tli | 63 | Ꮯ | tli |
Tlo | 64 | Ꮰ | tlo |
Tlu | 65 | Ꮱ | tlu |
Tlv | 66 | Ꮲ | tlv |
Tsa | 67 | Ꮳ | tsa |
Tse | 68 | Ꮴ | tse |
Tsi | 69 | Ꮵ | tsi |
Tso | 70 | Ꮶ | tso |
Tsu | 71 | Ꮷ | tsu |
Tsv | 72 | Ꮸ | tsv |
Hah | 79 | Ꮿ | ya |
Gwu | 11 | Ꭻ | gu |
Gwi | 40 | Ꮘ | qui |
Hla | 61 | Ꮭ | tla |
Hwa | 73 | Ꮹ | wa |
Gwa | 38 | Ꮖ | qua |
Hlv | 66 | Ꮲ | tlv |
Guh | 11 | Ꭻ | gu |
Gwe | 39 | Ꮗ | que |
Wah | 73 | Ꮹ | wa |
Hnv | 37 | Ꮕ | nv |
Teh | 54 | Ꮦ | te |
Qwa | 06 | Ꭶ | ga |
Yah | 79 | Ꮿ | ya |
Na | 30 | Ꮎ | na |
Ne | 33 | Ꮑ | ne |
Ni | 34 | Ꮒ | ni |
No | 35 | Ꮓ | no |
Nu | 36 | Ꮔ | nu |
Nv | 37 | Ꮕ | nv |
Ga | 06 | Ꭶ | ga |
Ka | 07 | Ꭷ | ka |
Ge | 08 | Ꭸ | ge |
Gi | 09 | Ꭹ | gi |
Go | 10 | Ꭺ | go |
Gu | 11 | Ꭻ | gu |
Gv | 12 | Ꭼ | gv |
Ha | 13 | Ꭽ | ha |
He | 14 | Ꭾ | he |
Hi | 15 | Ꭿ | hi |
Ho | 16 | Ꮀ | ho |
Hu | 17 | Ꮁ | hu |
Hv | 18 | Ꮂ | hv |
Ma | 25 | Ꮉ | ma |
Me | 26 | Ꮊ | me |
Mi | 27 | Ꮋ | mi |
Mo | 28 | Ꮌ | mo |
Mu | 29 | Ꮍ | mu |
Da | 51 | Ꮣ | da |
Ta | 52 | Ꮤ | ta |
De | 53 | Ꮥ | de |
Te | 54 | Ꮦ | te |
Di | 55 | Ꮧ | di |
Ti | 56 | Ꮨ | ti |
Do | 57 | Ꮩ | do |
Du | 58 | Ꮪ | du |
Dv | 59 | Ꮫ | dv |
La | 19 | Ꮃ | la |
Le | 20 | Ꮄ | le |
Li | 21 | Ꮅ | li |
Lo | 22 | Ꮆ | lo |
Lu | 23 | Ꮇ | lu |
Lv | 24 | Ꮈ | lv |
Sa | 44 | Ꮜ | sa |
Se | 46 | Ꮞ | se |
Si | 47 | Ꮟ | si |
So | 48 | Ꮠ | so |
Su | 49 | Ꮡ | su |
Sv | 50 | Ꮢ | sv |
Wa | 73 | Ꮹ | wa |
We | 74 | Ꮺ | we |
Wi | 75 | Ꮻ | wi |
Wo | 76 | Ꮼ | wo |
Wu | 77 | Ꮽ | wu |
Wv | 78 | Ꮾ | wv |
Ya | 79 | Ꮿ | ya |
Ye | 80 | Ᏸ | ye |
Yi | 81 | Ᏹ | yi |
Yo | 82 | Ᏺ | yo |
Yu | 83 | Ᏻ | yu |
Yv | 84 | Ᏼ | yv |
To | 57 | Ꮩ | do |
Tu | 58 | Ꮪ | du |
Ko | 10 | Ꭺ | go |
Tv | 59 | Ꮫ | dv |
Qa | 73 | Ꮹ | wa |
Ke | 07 | Ꭷ | ka |
Kv | 12 | Ꭼ | gv |
Ah | 00 | Ꭰ | a |
Qo | 10 | Ꭺ | go |
Oh | 03 | Ꭳ | o |
Ju | 71 | Ꮷ | tsu |
Ji | 69 | Ꮵ | tsi |
Ja | 67 | Ꮳ | tsa |
Je | 68 | Ꮴ | tse |
Jo | 70 | Ꮶ | tso |
Jv | 72 | Ꮸ | tsv |
A | 00 | Ꭰ | a |
E | 01 | Ꭱ | e |
I | 02 | Ꭲ | i |
O | 03 | Ꭳ | o |
U | 04 | Ꭴ | u |
V | 05 | Ꭵ | v |
S | 45 | Ꮝ | s |
N | 30 | Ꮎ | na |
L | 02 | Ꭲ | i |
T | 52 | Ꮤ | ta |
D | 55 | Ꮧ | di |
Y | 80 | Ᏸ | ye |
K | 06 | Ꭶ | ga |
G | 06 | Ꭶ | ga |
- Pulte, William, and Durbin Feeling. 2001. Cherokee. In: Garry, Jane, and Carl Rubino (eds.) Facts About the World's Languages: An Encyclopedia of the World's Major Languages: Past and Present. New York: HW Wilson. (Viewed at the Rosetta Project)
- Scancarelli, Janine. «Cherokee Writing.» The World's Writing Systems.1998: Section 53. (Viewed at the Rosetta Project)
- Cherokee (Tsalagi) Lexicon [Архівовано 18 січня 2010 у WebCite]
- Cherokee.org Dikanesdi (Lexicon)
- Echota Tsalagi Language Project
- Exploration of the Red River of Louisiana, in the year 1852 / by Randolph B. Marcy; assisted by George B. McClellan. [Архівовано 29 березня 2006 у Wayback Machine.] Hosted by the Portal to Texas History. [Архівовано 12 жовтня 2008 у Wayback Machine.] See Appendix H [Архівовано 16 березня 2009 у Wayback Machine.], which compares the English, Comanche, and Wichita languages.
- Unicode Chart [Архівовано 25 березня 2019 у Wayback Machine.]
- Offical Cherokee Font (Not Unicode-compatible) [Архівовано 10 березня 2016 у Wayback Machine.]
- WikiLang Cherokee page (Basic grammar information)
- CherokeeLessons.com [Архівовано 8 липня 2011 у Wayback Machine.] (Hosts Creative Commons licensed materials including a textbook covering grammar and many hours of challenge/response based audio lesson files).
- Montgomery-Anderson, Brad (30 травня 2008), A Reference Grammar of Oklahoma Cherokee (PDF), архів оригіналу (PDF) за 2 серпня 2014, процитовано 2 липня 2011
- UNILANG forum for freely available teaching materials. (Includes PDF textbook and audio files).
- Cherokee numerals [Архівовано 13 липня 2011 у Wayback Machine.]
- Мова черокі на сайті Ethnologue: Cherokee. A language of United States (англ.)
- Мова черокі на сайті Glottolog 3.0: Language: Cherokee [Архівовано 12 серпня 2017 у Wayback Machine.] (англ.)
- Мова черокі на сайті WALS Online: Language Cherokee [Архівовано 12 серпня 2017 у Wayback Machine.] (англ.)