Грузинська мова
Картвельська мова | |
---|---|
ქართული ენა | |
![]() Грузинська мова є мовою більшості
Грузинська мова є мовою меншості | |
Поширена в | ![]() ![]() ![]() ![]() |
Носії | 5 млн.[1] |
Писемність | Грузинська писемність |
Класифікація | Картвельська |
Офіційний статус | |
Державна | ![]() |
Офіційна | ![]() |
Коди мови | |
ISO 639-1 | ka |
ISO 639-2 | geo (B); kat (T) |
ISO 639-3 | kat |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/81/Kartvelian_languages_uk.svg/300px-Kartvelian_languages_uk.svg.png)
Картвельська мо́ва, грузинська також картлійська мо́ва (груз. ქართული ენა, трансліт. Картулі ена) — одна з картвельських мов, державна мова Сакартвело. Разом із мегрельською, сванською та лазською мовами вони утворюють картвельську сім'ю. Мова поширена в Сакартвело, частково в Азербайджані, Ірані, Туреччині та Московії. У сучасній мові виділяють до 20 діалектів[2], а літературний стандарт створено на основі картлійського діалекту[3].
За дослідженнями вчених-мовознавців, грузинська мова відділилася від мегрельської і лазької мов близько першого тисячоліття до нашої ери.
Історія грузинської мови поділяється на наступні фази:
- Ранньостарогрузинська: 5–8 століття
- Класична старогрузинська: 9–11 століття
- середньогрузинська: 11/12–17/18 століття
- сучасна грузинська: 17/18 століття – сьогодні
Найраніші згадки про грузинську мову знаходяться в творах Марка Корнелія Фронтона, римського граматика з 2 століття н.е. Перші прямі засвідчення мови є написами та палімпсестами з 5 століття.
З поширенням християнства в Грузії у середині 4 століття здавалося, що грузинська мова стала писемною мовою, що призвело до заміни арамейської мови як літературної.
До 11 століття Старогрузинська мова розвинулася в Середньогрузинську. Найвідомішим твором цього періоду є епічна поема "Лицар у тигровій шкірі", написана Шота Руставелі у 12 столітті.
У 1629 році певний Ніколоз Чолокашвілі написав перші надруковані книги, написані (частково) грузинською мовою: "Alphabetum Ibericum sive Georgianum cum Oratione" та "Dittionario giorgiano e italiano". Вони призначалися для того, щоб допомогти західним католицьким місіонерам вивчати грузинську мову для евангелізаційних цілей.[9]
Грузинська абетка була створена у V столітті. У 864 році з'явився перший чітко датований рукопис «Мравалтаві». У 1629 році з'явилося перше видання грузинською мовою у Римі, а 1819 року — перше періодичне видання грузинською мовою — «Сакартвелос газеті».
Грузини мають багату давню традицію. Перша писемна пам'ятка «წამებაჲ წმიდისა შუშანიკისი დედოფლისაჲ» (Страсті святої цариці Шушанік) з'явилася між 476 і 483 роками.
Грузинська мова є основною мовою спілкування для 3,9 мільйонів грузинів в самій Грузії (83 % від населення), та, приблизно, для 800 тис. за кордоном (переважно у Туреччині, Ірані, Росії, США, та Європі). Грузинська є літературною мовою для всіх етнічних спільнот Грузії.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/58/%E1%83%95%E1%83%94%E1%83%A4%E1%83%AE%E1%83%98%E1%83%A1%E1%83%A2%E1%83%A7%E1%83%90%E1%83%9D%E1%83%A1%E1%83%90%E1%83%9C%E1%83%98_XVII_%E1%83%A1%E1%83%90%E1%83%A3%E1%83%99%E1%83%A3%E1%83%9C%E1%83%94.jpg/300px-%E1%83%95%E1%83%94%E1%83%A4%E1%83%AE%E1%83%98%E1%83%A1%E1%83%A2%E1%83%A7%E1%83%90%E1%83%9D%E1%83%A1%E1%83%90%E1%83%9C%E1%83%98_XVII_%E1%83%A1%E1%83%90%E1%83%A3%E1%83%99%E1%83%A3%E1%83%9C%E1%83%94.jpg)
Грузинські діалекти:
- Імеретинський діалект
- Лечхумський діалект
- Ґурійський діалект
- Аджарський діалект
- Імерхевський діалект
- Картлійський діалект
- Кахетинський діалект
- Інґілойський діалект
- Тушський діалект
- Хевсурський діалект
- Рачинський діалект
- Пшавський діалект
- Джавахський діалект
- Ферейданський діалект
- Мтіульський діалект
- Месхський діалект
- Мохевський діалект
- Ґудамакарський діалект
- Тріалетський діалект
Передні | Задні | |
---|---|---|
Високі | [i] ი | [u] უ |
Середні | [ɛ] ე | [ɔ] ო |
Низькі | [ɑ] ა |
Губні | Зубні/ Альвеолярні |
Пост- альвеолярні |
Велярні | Увулярні | Гортанні | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Носові | m მ | n ნ | |||||
Проривні | з придихом | pʰ ფ | tʰ თ | kʰ ქ | |||
дзвінкі | b ბ | d დ | g გ | ||||
абруптивні | pʼ პ | tʼ ტ | kʼ კ | qʼ ყ | |||
Африкати | глухі | ts ც | tʃ ჩ | ||||
дзвінкі | dz ძ | dʒ ჯ | |||||
абруптивні | tsʼ წ | tʃʼ ჭ | |||||
Фрикативні | глухі | s ს | ʃ შ | x1 ხ | h ჰ | ||
дзвінкі | v ვ | z ზ | ʒ ჟ | ɣ1 ღ | |||
Дрижачі | r რ | ||||||
Бокові | l ლ |
1 Щодо властивостей цих звуків немає єдиної думки. Їх описують як велярні, поствелярні, велярні з увулярними варіантами.
Впродовж своєї довгої історії грузинська мова мала багато різних систем писемності. Проте найкраще закріпився алфавіт мхедрулі. Нинішня грузинська абетка складається з 33 літер.
ა | ბ | გ | დ | ე | ვ | ზ | ჱ | თ | ი | კ | ლ | მ | ნ |
ჲ | ო | პ | ჟ | რ | ს | ტ | ჳ | უ | ფ | ქ | ღ | ყ | შ |
ჩ | ც | ძ | წ | ჭ | ხ | ჴ | ჯ | ჰ | ჵ |
Грузинська мова має багату систему словотвору. Використовуючи корінь і додаючи певні визначені суфікси та префікси, з одного кореня можна утворити дуже багато прикметників та прислівників. Наприклад, з кореня Карт можна утворити такі слова:
- Картвелі (грузин)
- Картулі (грузинська мова)
- Сакартвело (Грузія).
Грузинська мова має двадцяткову систему числення. Такі ж системи використовуються у старофранцузькій та баскській мовах, проте у більшості народів Європи переважає десяткова система числення, зокрема і в Україні. Для того, щоби назвати число більше 20 і менше ста, кажуть спочатку скільки двадцяток містить дане число і додають число, що залишається. Для прикладу, число 93 називають так: ოთხმოცდაცამეტი, (otkh-m-ots-da-tsamet'i) тобто чотири-рази-двадцять-і-тринадцять.
Грузинська мова є аглютативною. Є спеціальні префікси та суфікси, які додаються у певному порядку для формування дієслів. У деяких випадках, слова можуть мати по 8 морфем. Для прикладу слово ageshenebinat (Вам слід було збудувати). Слово можна розкласти на частини: a-g-e-shen-eb-in-a-t. Кожна морфема у слово вносить певну ознаку: особу чи час.
- ↑ «Encyclopedia of the Languages of Europe By Glanville Price»
- ↑ Грузинский язык [Архівовано 20 грудня 2010 у Wayback Machine.](рос.)
- ↑ Georgian Dialects [Архівовано 2016-03-04 у Wayback Machine.], The ARMAZI project. Retrieved on March 28, 2007
- ↑ Shosted & Chikovani (2006:261)
- ↑ Shosted & Shikovani (2006:255)
- Грузинська мова на сайті Ethnologue: Georgian. A language of Georgia (англ.)
- Українсько-грузинський та грузинсько-український словник [Архівовано 4 липня 2019 у Wayback Machine.]
- Грузинська мова на сайті Glottolog 3.0: Language: Georgian [Архівовано 16 вересня 2017 у Wayback Machine.] (англ.)
- Грузинська мова на сайті WALS Online: Language Georgian [Архівовано 16 вересня 2017 у Wayback Machine.] (англ.)