Talma sameby
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Reindeer%2C_Jukkasj%C3%A4rvi%2C_Lappland%2C_Sweden_%289964732885%29.jpg/250px-Reindeer%2C_Jukkasj%C3%A4rvi%2C_Lappland%2C_Sweden_%289964732885%29.jpg)
Talma sameby är en sameby norr om Torneträsk i Kiruna kommun.
Talma sameby har inget centralviste utan ett antal sommarbostäder i Kattuvuoma och Vuskojaure öster om Torneträsk. Samebyn ligger i södra delen av Rostu obrutna fjällområde och är den fjärde nordligaste samebyn i Sverige. Det gränsar till Saarivuoma sameby i norr och med Torneträsk och Torne älv till Gabna sameby i söder. Sommarlandet ligger i fjällområdet väster om en linje mellan Laimoluokta och öständan av Leinavatn. Vinterbete sker i områdena öster om Vuolosjärvi, Vittankijärvi och Rienakajärvi i trakten av Vittangi. Inom samebyns område ligger Vadvetjåkka nationalpark.
Samebyn har omkring 100 renägande medlemmar. Antalet renar är oklart, men har i en statligt utredning 1965 angetts till omkring 8 000[1] Talmas samebys traditionella renbetesområde sträcker sig även in i Norge, mot Atlantkusten. Dessa områden blev dock inte längre tillgängliga enligt överenskommelser mellan de svenska och norska staterna, senast i 1972 års svensk-norska renbeteskonvention.
Talma sameby är i huvudsak ett väglöst land. Från Laimoluokta går en väg via Kattuvuorma till Salmi, men denna har ingen förbindelse med det nationella vägnätet.[2] Vägen är två mil lång och kom till i början på 1950-talet och det var meningen att vägen skulle förenas med Kurravaravägen, men så blev det inte.[3]
Johan Turi med övrig familj kom på 1850-talet från Kautokeino till Suontuvaara och därefter till Jukkasjärvi. Turi slog sig ned i Talma sameby och hade sitt sommarviste i Laimoviken. Johan Turi samarbetade med Emelie Demant Hatt i att skriva och ge ut den första boken på nordsamiska 1910. Han introducerade henne att bo i Laimoviken hos sin äldre bror ett antal sommarmånader 1908 och under en tid kortare tid efterföljande vinter för att hämta kunskap om samernas liv i renskötseln, vilket resulterade i en serie målningar samt underlag till boken "Med Lapparne i Högfjellet" som kom ut 1913 .
Ordförande i Talma sameby är Jåvna (Lars Jon) Allas.
Bibliografi
[redigera | redigera wikitext]- Lennart Nordqvist: Riksu, Talma sameby : restaurering av renvaktarkåta : Jukkasjärvi socken, Kiruna kommun, Lappland, Norrbottens län : antikvarisk kontroll, i serien Byggnadsantikvarisk rapport 2000:17, Ájtte, Jokkmokk 2000, ISBN 99-3238009-1
Källor
[redigera | redigera wikitext]- Yttrande i mål nr F 943.05 Talma sameby ./. Staten av Camilla Wikland och John Antonsson, Gärde Wesslau advokatbyrå 29 augusti 2008, läst 2012-02-24
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ SOU 1966:12, Renbetesmarkerna
- ^ Riksdagsmotion 1992/93 Bo 601
- ^ ”Arkiverade kopian”. Arkiverad från originalet den 17 juni 2016. https://web.archive.org/web/20160617020211/http://www.kuriren.nu/kultur/recension-berorande-om-krig-och-livet-vid-en-vag-8725629.aspx. Läst 14 februari 2016.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]- Nordiska museet: NMA.0052860 - Målning av Emelie Demant-Hatt från Torneträsk, Talma sameby
- Strategiska områden för Talma sameby, Sametinget