Pseudovetenskap
Del av en artikelserie om |
Desinformation och felaktig information |
---|
![]() |
Typer |
Alternativa fakta · Argumentationsfel · Deepfake · Ekokammare · Faktaresistens · Faktoid · Falsk anklagelse · Falsk flagg · Fejknyheter · Felslut · Filterbubbla · Förtal · Gaslighting · Politisk historierevisionism · Hoax · Klickbete · Konfabulation · Lurendrejeri · Lögn · Nyttig idiot · Postfaktisk politik · Potemkinkuliss · Propaganda · Pseudovetenskap · Quote mining · Skräpvetenskap · Social manipulation · Spoofing · Spinn · Subversion · Vandringssägen · Vanföreställning · Vidskepelse |
Motåtgärder |
Källkritik · Skepticism · Vetenskap · Vetenskaplig metod |
Pseudovetenskap, (pseudo- från grekiskans 'skenbar'[1]), även kvasivetenskap, är en lära som hävdar sig vara vetenskaplig men som inte uppfyller dess metodologiska krav eller på annat sätt kunnat visas ogrundad.
Inom vetenskapsteorin kallas problemet med att avgöra vad som är vetenskap eller inte för demarkationsproblemet och det har behandlats av filosofer som Karl Popper, Thomas Kuhn, Imre Lakatos och Paul Feyerabend.[2]
Pseudovetenskap i jämförelse med vetenskap
[redigera | redigera wikitext]Pseudovetenskap anses ofta misslyckas med att efterleva de tillvägagångssätt som förespråkas inom olika vetenskapliga metoder. Typiskt är till exempel att pseudovetenskap anses präglas av:
- Auktoritetstro – man värderar en särskild persons uttalanden och skrifter över alla andra. (Ex: L. Ron Hubbard och dianetiken).
- Bristande upprepbarhet – man påstår saker utan att det kan upprepas av andra i experimentella resultat.
- Handplockade exempel – att välja ut de exempel som talar för en teori samtidigt som man bortser från andra exempel som talar mot den.
- Likgiltighet inför motsägande fakta – att man vidhåller sin teori trots att den motsäger experimentellt fastställda resultat.
- Ofalsifierbarhet – när teorin inte lämnar utrymme för att den skulle kunna vederläggas eller omkullkastas till exempel genom något motsägande resultat i ett experiment. (Ex: astrologi, där alla observationer kan tolkas för att passa in i teorin).[3]
- Ovilja till prövning – man vägrar pröva teorin mot verkligheten trots att det vore möjligt.[3]
- Bristande förklaringsvärde – många pseudovetenskapliga teorier överger hållbara förklaringar utan att ersätta dem med något annat så att de lämnar mer oförklarat än de gamla (till exempel kreationism som lämnar det mesta oförklarat av det som evolutionsteorin förklarar) (jmf. Ockhams rakkniv).
- Ad hoc-hypoteser – man lägger till nya antaganden till sin teori om något dyker upp som inte passar.[3]
Ytterligare kännetecken
[redigera | redigera wikitext]Forskaren Russell Turpin har beskrivit[4] vad han anser är typiska karakteristika hos pseudovetenskapliga teorier. Bland annat menar han att de kännetecknas av att:
- Utövarna meddelar att det nu kommer ett paradigmskifte, att teorin är så omfattande att den behöver helt nya förutsättningar.
- De använder termen "vetenskap" på ett nedsättande (och trångsynt) sätt.
- De förvränger och baktalar resten av vetenskapen för att få sin egen forskning att verka mer framsynt än vad den är och ha ett helhetstänkande som all annan forskning saknar.
- De använder modeord, exempelvis "kvant-".
- De ursäktar den dåliga forskningen med få anslag, istället för att fokusera på att försöka få mer anslag med hjälp av de bra idéerna.
- De använder argumentationsfelet folkets argument (det vill säga det som är populärt måste vara korrekt).
- De lyckas aldrig fördjupa kunskapen, bara upprepa den.
Eric Pepke[4] har lagt till följande karaktäristika:
- De slutar aldrig att undersöka samma sak, gång på gång.
- De underskattar vad deras upptäckter skulle innebära för vetenskapen i stort, som att krossa en grundläggande fysikalisk lag.
- De använder liknelser. (Liknelser kan vara en bra grund för forskning, men det får inte vara det enda beviset.)
- De tar kritik personligt.
Dessutom har Ken Arromdee[4] lagt till:
- De använder argumentet "Det var bara för att få dig att tänka", det vill säga forskningen var inte allvarligt menad.
Professor Robert L. Park har sju tecken på det han kallar falsk vetenskap[5]:
- Upptäckaren presenterar sina fynd direkt i media, snarare än att låta andra forskare skärskåda upptäckten.
- Upptäckaren hävdar att ett mäktigt etablissemang motarbetar arbetet och förfäktar även ibland konspirationsteorier i denna anda.
- Det vetenskapliga resultatet ligger alltid på gränsen för det som går att upptäcka och felmarginalen kan inte elimineras ens teoretiskt.
- Bevisen bygger på vittnesmål, anekdotisk bevisföring, snarare än vetenskapliga dubbelblindtest. Många vittnesmål är inte lika med fakta.
- Upptäckaren använder argumentationsfelet ålderns argument genom att hävda att idén har hållit i hundratals år.
- Upptäckaren har arbetat isolerat.
- Upptäckaren måste skapa nya naturlagar för att förklara en observation som inte passar in i vad vi redan känner till.
Skepticism
[redigera | redigera wikitext]Skeptikerrörelsen ägnar sig åt att granska pseudovetenskaper. Några nutida kända skeptiker är James Randi och Sven Ove Hansson. Bland nu avlidna skeptiker kan nämnas Harry Houdini och Martin Gardner.
Exempel
[redigera | redigera wikitext]Några läror som i vetenskapliga artiklar, böcker, tidskrifter, uppslagsverk eller liknande ansetts vara pseudovetenskap är:
- Aids-förnekelse[6]
- Astrologi[7][8]
- Akupunktur[9]
- Alkemi[10]
- Alternativmedicin[9][11]
- Antroposofi[12]
- Folkmedicin[13]
- Frenologi[14]
- Grafologi[15]
- Homeopati[9][16]
- Intelligent design/Kreationism[17][18]
- Jordstrålning[19]
- Mitjurinism/Lysenkoism[20]
- Neurolingvistisk programmering[21]
- Rasbiologi[22]
- Socialdarwinism[23]
- Ufologi[24]
- Parapsykologi[25]
- Scientologi[26]/Dianetik[27]
- Zonterapi[28]
Se även
[redigera | redigera wikitext]Källor
[redigera | redigera wikitext]- ^ ”pseudo-”. http://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/lång/pseudo-. Läst 9 november 2014.
- ^ Bengt Molander (1988). Vetenskapsfilosofi. Stockholm: Thales. ISBN 91-87172-19-4
- ^ [a b c] Popper, Karl Raimund (2002) (på engelska). Conjectures and Refutations: The Growth of Scientific Knowledge. Psychology Press. ISBN 978-0-415-28594-0. https://books.google.se/books?id=IENmxiVBaSoC&dq=conjectures+and+refutations&hl=sv&source=gbs_navlinks_s. Läst 11 februari 2023
- ^ [a b c] ”Russell Turpin's "Characterization of Quack Theories"”. Arkiverad från originalet den 8 juni 2010. https://web.archive.org/web/20100608051002/http://www.lhup.edu/%7Edsimanek/quack.htm. Läst 4 april 2018.
- ^ ”The Seven Warning Signs of Bogus Science”. http://chronicle.com/free/v49/i21/21b02001.htm. Läst 24 februari 2010.
- ^ ”Arkiverade kopian”. Arkiverad från originalet den 3 juli 2014. https://web.archive.org/web/20140703060947/http://www.physics.smu.edu/pseudo/AIDS/. Läst 21 juni 2014.
- ^ Sven Ove Hansson - Jesper Jerkert (red), Vetenskap eller villfarelse, Leopard Förlag 2005, ISBN 91-7343-085-4, sid 166, sid 277
- ^ Paul R. Thagard (1978) Why Astrology is a Pseudoscience PSA: Proceedings of the Biennial Meeting of the Philosophy of Science Association Vol. 1978, Volume One: Contributed Papers (1978), pp. 223-234 [1]
- ^ [a b c] Tertiary education institutions should not offer pseudoscientific medical courses (2012) Alastair H MacLennan and Robert G B Morrison Med J Aust 2012; 196 (4): 225-226.
- ^ Andrews, James Pettit; Henry, Robert (1796). History of Great Britain, from the death of Henry VIII to the accession of James VI of Scotland to the Crown of England. II. London: T. Cadell and W. Davies. sid 87. Läst 2012-03-20.
- ^ http://www.ne.se/alternativ-medicin
- ^ Sven Ove Hansson - Jesper Jerkert (red), Vetenskap eller villfarelse, Leopard Förlag 2005, ISBN 91-7343-085-4, sid 86
- ^ http://www.ne.se/folkmedicin
- ^ http://skepdic.com/phren.html
- ^ http://www.nytimes.com/1993/08/03/news/03iht-grapho.html?pagewanted=1
- ^ Sven Ove Hansson - Jesper Jerkert (red), Vetenskap eller villfarelse, Leopard Förlag 2005, ISBN 91-7343-085-4, sid 91
- ^ Se till exempel:
- National Academy of Sciences, 1999 Science and Creationism: A View from the National Academy of Sciences, Second Edition http://www.nap.edu/books/0309064066/html/25.html Arkiverad 16 maj 2008 hämtat från the Wayback Machine.
- List of scientific societies rejecting intelligent design, engelska Wikipedia
- Kitzmiller v. Dover page 83.
- AAAS, USA:s största sammanslutning av vetenskapsmän (120 000 medlemmar) tar starkt avstånd från ID Arkiverad 13 november 2002 hämtat från the Wayback Machine..
- Lista på uttalanden från vetenskapliga organisationer Arkiverad 28 mars 2008 hämtat från the Wayback Machine. rörande intelligent design och andra former av kreationism.
- ^ Axelsson, Maria Gunther (2014-12-17). Big bang eller varde ljus?: Skapelsemyten som pseudovetenskap. Wahlström & Widstrand. ISBN 9789146228288. https://books.google.se/books?id=2srGBQAAQBAJ&pg=PT18&lpg=PT18&dq=kreationism+pseudovetenskap&source=bl&ots=y21mU4lsQI&sig=BkS8x-gK6r_kibTy7MPxYOS7Xfw&hl=sv&sa=X&ved=0ahUKEwjq1u3kqcHWAhUmDJoKHW-lCVIQ6AEIYDAJ#v=onepage&q=kreationism%20pseudovetenskap&f=false. Läst 25 september 2017
- ^ Sven Ove Hansson - Jesper Jerkert (red), Vetenskap eller villfarelse, Leopard Förlag 2005, ISBN 91-7343-085-4, sid 280
- ^ http://skepdic.com/lysenko.html
- ^ http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/15943644
- ^ Sven Ove Hansson - Jesper Jerkert (red), Vetenskap eller villfarelse, Leopard Förlag 2005, ISBN 91-7343-085-4, sid 286
- ^ Lars Johan Erkell (2011). ”Darwin och socialdarwinismen” (på svenska). Folkvett (Vetenskap och Folkbildning) 2011:1: sid. 6-22. ISSN 0283-0795.
- ^ Denzler, Brenda (2001) (på engelska). The lure of the edge: scientific passions, religious beliefs, and the pursuit of UFOs. Berkeley, Calif.: University of California Press. Libris 5008350. ISBN 0-520-22432-9
- ^ Sven Ove Hansson - Jesper Jerkert (red), Vetenskap eller villfarelse, Leopard Förlag 2005, ISBN 91-7343-085-4, sid 284
- ^ Sven Ove Hansson - Jesper Jerkert (red), Vetenskap eller villfarelse, Leopard Förlag 2005, ISBN 91-7343-085-4, sid 277
- ^ http://skepdic.com/dianetic.html
- ^ http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/19740047
Vidare läsning
[redigera | redigera wikitext]- Martin Gardner, Fads & Fallacies in the name of science, New York 1957, ISBN 0-486-20394-8
- Sven Ove Hansson, Vetenskap och ovetenskap, Tidens Förlag 1995, ISBN 91-550-4108-6
- Carl Sagan, The Demon-haunted world science as a candle in the dark, 1997, ISBN 0-7472-5156-8
- Michael Shermer, The Borderlands of Science: Where Sense Meets Nonsense, Oxford University Press 2001 ISBN 0-19-514326-4
- Michael Shermer, Why People Believe Weird Things: Pseudoscience, Superstition, and Other Confusions of Our Time, Owl Books ISBN 0-8050-7089-3
- Robert Park, Voodoo Science: The Road from Foolishness to Fraud, Oxford University Press ISBN 0-19-513515-6
- Jesper Jerkert / Sven-Ove Hansson (red.), Vetenskap eller villfarelse, Leopard förlag 2005 ISBN 91-7343-085-4
- Jesper Jerkert (red.), Fakta eller fantasier, Leopard förlag 2007 ISBN 978-91-7343-162-0
- Jesper Jerkert, Från Ad hoc till Önsketänkande, Fri Tanke 2012 ISBN 9789186061524
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]- Professor Olle Häggström, Chalmers: Att skilja vetenskap från pseudovetenskap: exemplet Stockholmsinitiativet
- Folkvett 3-4/1995: Vad är pseudovetenskap? - Artikel av Sven Ove Hansson
- Skeptic's Dictionary
|