Mauritz Stiller
Mauritz Stiller | |
![]() Mauritz Stiller, 1927. | |
Född | Moshe Stiller 17 juli 1883 Helsingfors, Storfurstendömet Finland |
---|---|
Död | 8 november 1928 (45 år) Stockholm, Sverige |
Andra namn | Mosje, Moje (smeknamn) |
År som aktiv | 1899–1928 |
Betydande verk | Vingarne Sången om den eldröda blomman Herr Arnes pengar Erotikon Gösta Berlings saga Fresterskan |
IMDb SFDb |
Mauritz Stiller, född 17 juli 1883 i Helsingfors som Moshe Stiller,[1] död 8 november 1928 i Stockholm, var en finlandssvensk skådespelare, regissör och manusförfattare. Stiller kom jämte Victor Sjöström att bli den svenska stumfilmens ledande gestalt. Tillsammans med Sjöström bildade han 1922 filmproduktionsbolaget AB Svensk Filminspelning. Bland Stillers mest berömda filmer märks Thomas Graals bästa film (1917), Sången om den eldröda blomman (1919), Herr Arnes pengar (1919), Erotikon (1920) och Gösta Berlings saga (1924). Mauritz Stiller anses också ha varit den som upptäckte Greta Garbo. Stillerska Filmgymnasiet på Lidingö är uppkallat efter honom.
Biografi
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1a/Stiller_Jaenzon_1922.jpg/190px-Stiller_Jaenzon_1922.jpg)
Mauritz Stiller föddes år 1883 i Helsingfors, och fick namnet Moshe Stiller. Hans föräldrar var regementsmusikern Hirsch Stiller och hans maka Mindel (f. Weissenberg). Båda föräldrarna avled 1887 och deras sex barn fördelades då hos olika släktingar. Stiller, en av de yngsta i skaran, blev fosterbarn hos skräddaren Peretz Katsman, hos vilken han började arbeta vid 13 år ålder.
Några år senare började Stiller statera på Folkteatern i Helsingfors. Med tiden växte rollerna och han kunde titulera sig skådespelare, 1904–1907 spelade han i Sverige i Hugo Rönnblad och Hjalmar Selanders teatersällskap, 1907–1909 arbetade han vid Svenska Teatern i Helsingfors och 1909–1910 vid Intima teatern. 1910–1911 drev han själv Intima teatern, och kom här att debutera som regissör. 1911 övergick han till filmen som regissör och skådespelare för AB Svenska Biografteatern, som 1919 blev Svensk Filmindustri AB. Den första filmen redigerade Stiller 1912, Mor och dotter. De första filmerna saknade huvudsakligen konstnärliga ambitioner, men efterhand utvecklades hans regiteknik.[2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c2/Mauritz_Stiller_in_Zoologi_at_Lilla_teatern_1912_-_SMV_-_NS067.tif/lossy-page1-250px-Mauritz_Stiller_in_Zoologi_at_Lilla_teatern_1912_-_SMV_-_NS067.tif.jpg)
Flera av Stillers filmer hade en raffinerad berättarstruktur med olika fiktiva nivåer. I inledningen av Vingarne (1916) får exempelvis regissören Stiller en idé till en film när han står och tittar på Carl Milles skulptur med samma namn, och resten av Vingarne handlar om förverkligandet av denna filmidé. Vingarne avslutas med galapremiären av denna film, som också heter Vingarne, på Röda Kvarn i Stockholm.
Thomas Graals bästa film (1917) handlar om manusförfattaren Thomas Graal (spelad av Victor Sjöström) som förälskar sig i sin sekreterare Bessie. Efter att hon lämnat honom börjar han skriva ett filmmanus om deras möte och fantiserar sedan ihop en fortsatt kärlekshistoria. I takt med att han skriver på sin berättelse får vi se den rullas upp i bild, samtidigt som vi också får se vad som faktiskt händer i hans och Bessies liv. Filmen blev så populär att också en uppföljare, Thomas Graals bästa barn (1918), gjordes.
År 1920 hade Stillers Erotikon premiär, en komedi som skildrar det flirtiga spelet mellan den gifta Irene och hennes rivaliserande beundrare, Felix och Preben. Ingmar Bergman sa senare om filmen "Det är omöjligt att tänka sig Ernst Lubitsch utan denna föregångare av Mauritz Stiller."
Efter framgångarna med Gösta Berlings saga (1924) blev Stiller och filmens nya stjärna Greta Garbo inviterade till Hollywood. De reste dit tillsammans 1925, och där spelade Stiller in Fresterskan (1926) med Garbo, Syndens gata (1928) med Emil Jannings och Fay Wray samt tre filmer med Pola Negri, däribland Hotel Imperial (1927).
Mauritz Stiller återvände sjuk till Sverige 1928. Han dog senare samma år den 8 november klockan 01.15 på Röda korsets sjukhem i Stockholm.[3] Han är begravd på Judiska församlingens begravningsplats inom Norra begravningsplatsen i Stockholm.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/31/Pickford_fairbanks_1924.jpg/250px-Pickford_fairbanks_1924.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/de/Villa_Rutsdal_1927.jpg/250px-Villa_Rutsdal_1927.jpg)
Filmografi
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3d/GarboandStiller.jpg/250px-GarboandStiller.jpg)
Komplett filmografi. Flertalet av de tidiga stumfilmerna har gått förlorade.
- 1912 – I lifvets vår (roll)
- 1912 – Mor och dotter (regidebut, manus, roll)
- 1912 – De svarta maskerna (regi, manus)
- 1912 – Trädgårdsmästaren (roll, manus)
- 1912 – Den tyranniske fästmannen (roll, manus, regi)
- 1913 – Barnet (regi)
- 1913 – Gränsfolken (regi)
- 1913 – Livets konflikter (regi)
- 1913 – Mannekängen (regi, manus) (Ej fullbordad)
- 1913 – Den moderna suffragetten (regi, manus)
- 1913 – När kärleken dödar (regi, manus)
- 1913 – När larmklockan ljuder (regi)
- 1913 – Den okända (regi, manus)
- 1913 – En pojke i livets strid (regi)
- 1913 – På livets ödesvägar (regi)
- 1913 – Vampyren (regi, manus)
- 1914 – Kammarjunkaren (manus)
- 1914 – Bröderna (regi)
- 1914 – För sin kärleks skull (regi, manus)
- 1914 – När svärmor regerar (regi, manus, roll)
- 1914 – Det röda tornet (regi, manus)
- 1914 – Skottet (regi)
- 1914 – Stormfågeln (regi)
- 1915 – Dolken (regi, manus)
- 1915 – Hans bröllopsnatt (regi)
- 1915 – Hans hustrus förflutna (regi)
- 1915 – Hämnaren (regi)
- 1915 – Lekkamraterna (regi, manus)
- 1915 – Madame de Thèbes (regi)
- 1915 – Minlotsen (regi)
- 1915 – Mästertjuven (regi)
- 1915 – När konstnärer älska (regi)
- 1916 – Balettprimadonnan (regi)
- 1916 – Kampen om hans hjärta (regi)
- 1916 – Kärlek och journalistik (regi)
- 1916 – Lyckonålen (regi)
- 1916 – Vingarne (roll, manus, regi)
- 1917 – Alexander den Store (regi, manus)
- 1917 – Thomas Graals bästa film (regi)
- 1918 – Thomas Graals bästa barn (regi)
- 1919 – Herr Arnes pengar (regi, manus)
- 1919 – Sången om den eldröda blomman (manus, regi)
- 1920 – Erotikon (manus, regi)
- 1920 – Fiskebyn (regi)
- 1921 – Johan (regi, manus)
- 1921 – De landsflyktige (regi, manus)
- 1923 – Gunnar Hedes saga (regi, manus)
- 1924 – Gösta Berlings saga (regi, manus)
- 1926 – Fresterskan (The Temptress) (regi)
- 1927 – Hotel Imperial (regi)
- 1927 – Barbed Wire (regi)
- 1927 – The Woman on Trial (regi)
- 1928 – Street of Sin (regi)
Teater
[redigera | redigera wikitext]Regi (komplett)
[redigera | redigera wikitext]År | Produktion | Upphovsmän | Teater |
---|---|---|---|
1911 | Äkta makar Kjærlighet og venskap |
Peter Egge Översättning Björn Halldén |
Lilla teatern |
Näckens dotter |
Joseph Dachs | Lilla teatern | |
Bakom Kuopio |
Gustaf von Numers | Lilla teatern | |
Försvarsadvokaten Der Herr Verteidiger |
Ferenc Molnár | Lilla teatern | |
Mörkrets makt Власть тьмы, Vlast tmy |
Leo Tolstoj | Lilla teatern | |
1912 | Miss Williams from New York Atalanta eller Naar Piger har Penge |
Gustav Wied och Jens Petersen Översättning Elsa Collin |
Lilla teatern |
Leka med elden |
August Strindberg | Lilla teatern | |
Hockenjos staty Hockenjos oder Die Lügenkomödie |
Jakob Wassermann Översättning Nalle Halldén |
Lilla teatern | |
Zoologi Lottchens Geburtstag |
Ludwig Thoma | Lilla teatern | |
1915 | Oväder |
August Strindberg | Intima teatern |
1916 | Ett drömspel |
August Strindberg | Lorensbergsteatern |
Kära släkten Den kjære Familje |
Gustav Esmann | Lorensbergsteatern | |
Jonglören Der Jongleur |
Emil Pohl | Lorensbergsteatern | |
Eva och hennes män Die rätselhafte Frau |
Robert Reinert | Lorensbergsteatern | |
På de anklagades bänk On trial |
Elmer Rice | Lorensbergsteatern | |
1928 | Broadway | Philip Dunning och George Abbott | Oscarsteatern Senare flyttad till Vasateatern |
Roller (ej komplett)
[redigera | redigera wikitext]Referenser
[redigera | redigera wikitext]Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ ”Mauritz Stiller - SFdb”. http://www.svenskfilmdatabas.se/sv/item/?type=person&itemid=57543. Läst 27 februari 2020.
- ^ Stiller, Mauritz i Svenska män och kvinnor (1954)
- ^ Dagens Nyheter 9 november 1928 sid.9 Filmregissör Stiller död.
- ^ ”Namn och Nytt”. Dagens Nyheter: s. 4. 2 september 1909. http://arkivet.dn.se/tidning/1909-09-02/s/4. Läst 5 mars 2017.
- ^ ”Teater och musik: Teaterpremiär i Uppsala”. Svenska Dagbladet: s. 7. 22 januari 1910. https://www.svd.se/arkiv/1910-01-22/7. Läst 9 mars 2017.
- ^ ”Teater och musik: Anna Norries premiär”. Svenska Dagbladet: s. 8. 9 september 1910. https://www.svd.se/arkiv/1910-09-09/8. Läst 9 mars 2017.
- ^ Bo Bergman (16 februari 1911). ”Lilla teatern gör en god debut”. Dagens Nyheter: s. 1. http://arkivet.dn.se/tidning/1911-02-16/14647/1. Läst 6 mars 2017.
- ^ Bo Bergman (27 februari 1911). ”Teater, konst, litteratur”. Dagens Nyheter: s. 5. http://arkivet.dn.se/tidning/1911-02-27/14658/5. Läst 6 mars 2017.
- ^ Bo Bergman (30 mars 1911). ”Lilla teaterns premiär af 'Bakom Kuopio'”. Dagens Nyheter: s. 5. http://arkivet.dn.se/tidning/1911-03-30/14688/1. Läst 6 mars 2017.
- ^ Bo Bergman (8 oktober 1911). ”Teater, konst, litteratur”. Dagens Nyheter: s. 8. http://arkivet.dn.se/tidning/1911-10-08/14875/8. Läst 6 mars 2017.
- ^ Bo Bergman (4 december 1911). ”Teater, konst, litteratur”. Dagens Nyheter: s. 5. http://arkivet.dn.se/tidning/1911-12-04/14932/6. Läst 7 mars 2017.
- ^ ”Teater, konst, litteratur”. Dagens Nyheter: s. 7. 10 januari 1912. http://arkivet.dn.se/tidning/1912-01-10/14965/7. Läst 7 mars 2017.
- ^ ”August Strindbergs dag”. Dagens Nyheter: s. 7. 20 januari 1912. http://arkivet.dn.se/tidning/1912-01-20/14975/7. Läst 7 mars 2017.
- ^ ”Teater, konst, litteratur”. Dagens Nyheter: s. 8. 7 februari 1912. http://arkivet.dn.se/tidning/1912-02-07/14993/8. Läst 7 mars 2017.
- ^ Bo Bergman (10 februari 1912). ”Teater, konst, litteratur”. Dagens Nyheter: s. 6. http://arkivet.dn.se/tidning/1912-02-10/14996/6. Läst 7 mars 2017.
Källor
[redigera | redigera wikitext]- Teater i Göteborg, 1910-1970. Stockholm: Almqvist & Wiksell. 1982. Libris 158897. ISBN 91-22-00186-7
- Forslund, Lennart (1982). Teater i Stockholm, 1910-1970. Stockholm: Almqvist & Wiksell. Libris 7615367. ISBN 91-7174-100-3
- Werner, Gösta (1991). Mauritz Stiller: Ett livsöde. Stockholm: Prisma. Libris 7407745. ISBN 9789151824376
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Mauritz Stiller.
- Mauritz Stiller på Svensk Filmdatabas
- Mauritz Stiller på Internet Movie Database (engelska)
- Greta Garbos Saga, Stockholm 1929, Albert Bonniers Förlag
- ”Stiller, Mauritz”. Biografiskt lexikon för Finland. Helsingfors: Svenska litteratursällskapet i Finland. 2008–2011. URN:NBN:fi:sls-5614-1416928958220
|
|
- Mauritz Stiller
- Svenska stumfilmsregissörer
- Svenska teaterregissörer
- Svenska skådespelare
- Födda 1883
- Avlidna 1928
- Män
- Sverigefinlandssvenskar
- Skådespelare från Helsingfors
- Regissörer från Helsingfors
- Finlandssvenska skådespelare
- Finlandssvenska stumfilmsregissörer
- Finlandssvenska manusförfattare
- Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
- Personer inom judendomen i Finland
- Svenska stumfilmsskådespelare