Elisaveta von Gersdorff Oxenstierna
Elisaveta von Gersdorff Oxenstierna | |
![]() Elisaveta tillsammans med Karl-Arne Holmsten i en scen ur filmen Säg det med blommor. | |
Född | Elisaveta von Gersdorff 21 juli 1922 Petrograd, Sovjetunionen |
---|---|
Död | 23 augusti 1992 (70 år) Stockholm, Sverige |
Andra namn | Elisaveta Kjellgren |
Make | Lars-Eric Kjellgren (1948–1960; skilda) Thure-Gabriel Oxenstierna (1960–1992; hennes död) |
IMDb SFDb |
Elisaveta von Gersdorff Oxenstierna, känd som Elisaveta eller Elisaweta, född von Gersdorff 21 juli 1922 i Petrograd i Ryska SFSR (nu Sankt Petersburg i Ryssland), död 23 augusti 1992 i Stockholm, var en svensk grevinna och skådespelare.[1]
Biografi
[redigera | redigera wikitext]von Gersdorff var dotter till baronen Nicolai von Gersdorff och Anna von Gersdorff-Obolensky. 1925 flydde familjen till Dresden där fadern fick anställning vid det svenska konsulatet. Då hon var sju år sattes hon i balettskola vid Dresdenoperan och studerade också teater vid Akademie für Theater und Musik på samma ort. Efter studierna var hon engagerad vid Teater des Volkes i Dresden. Vid krigsslutet 1945 flydde familjen till Sverige.[1]
Hon fick plats i Cramérbaletten 1945 och gjorde sin första roll som Puck i en uppsättning av William Shakespeares En midsommarnattsdröm på Skansen 1946. Trots att hon inte kunde svenska lärde hon sig rollen utantill och fick med denna också sitt genombrott. 1947 engagerades hon vid Chinavarietén och därefter till Blancheteatern och Oscarsteatern. På 1960-talet började hon med praktisk teaterverksamhet och arbetade som teaterkonsulent hos ABF 1965–1980. Från 1967 drev hon barnteatergruppen Öppna teatern och från 1973 den uppsökande teaterverksamheten Kulturbussen, den senare en bit in på 1980-talet.[1]
von Gersdorff filmdebuterade 1945 i Rolf Botvids Rattens musketörer och kom sammanlagt att medverka i ett tjugotal film- och TV-produktioner.[1]
Hon var gift första gången 1948 med regissören Lars-Eric Kjellgren (1918–2003) [2] och andra gången från 1960 med bergsingenjören greve Thure-Gabriel Oxenstierna (1923–2000).[1]
Filmografi
[redigera | redigera wikitext]- 1945 – Rattens musketörer
- 1945 – Bröderna Östermans huskors
- 1946 – Hotell Kåkbrinken
- 1947 – Stackars lilla Sven
- 1948 – Flottans kavaljerer
- 1950 – Askungen
- 1950 – Regementets ros
- 1951 – Sköna Helena
- 1952 – Säg det med blommor
- 1952 – Flyg-Bom
- 1953 – Terras fönster nr 7 (kortfilm)
- 1954 – Foreign Intrigue (TV-serie)
- 1954 – Två sköna juveler
- 1954 – Dans på rosor
- 1955 – Karusellen i fjällen
- 1960 – Ung och grön
- 1973 – Mumindalen (TV-serie)
- 1977 – Elvis! Elvis!
- 1984 – Jokerfejs
Teater
[redigera | redigera wikitext]Roller (ej komplett)
[redigera | redigera wikitext]År | Roll | Produktion | Regi | Teater |
---|---|---|---|---|
1950 | Wanda | Rose Marie Rudolf Friml, Herbert Stothart, Otto Harbach och Oscar Hammerstein |
Sven Aage Larsen | Oscarsteatern[3] |
1951 | Nanette | Blåjackor Lajos Lajtai och Lauri Wylie |
Sven Aage Larsen | Oscarsteatern[4] |
1953 | Babuschka | Sista valsen Oscar Straus, Julius Brammer och Alfred Grünwald |
Einar Beyron | Oscarsteatern[5] |
1956 | Claudine | Can-Can Cole Porter och Abe Burrows |
Ivo Cramér | Oscarsteatern[6] |
1958 | Belotte | Madame Pompadour Rudolf Schanzer, Ernst Welisch och Leo Fall |
Ivo Cramér | Oscarsteatern[7] |
1959 | Puck | En midsommarnattsdröm William Shakespeare |
Sandro Malmquist | Skansens friluftsteater[8] |
1960 | Puck | En midsommarnattsdröm William Shakespeare |
Sandro Malmquist | Riksteatern[9] |
1964 | Den stora effekten Robert Dhery |
Stig Ossian Eriksson | Idéonteatern |
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b c d e] ”Elisaveta von Gersdorff Oxenstierna”. Svensk Filmdatabas. http://www.sfi.se/sv/svensk-filmdatabas/Item/?type=PERSON&itemid=63848&iv=BIOGRAPHY. Läst 28 mars 2014.
- ^ Dagens Nyheter 7 maj 1948 sid.12
- ^ ”Rose Marie”. Musikverket. http://calmview.musikverk.se/CalmView/Record.aspx?src=CalmView.Performance&id=PERF28682&pos=130. Läst 10 juni 2015.
- ^ ”Blåjackor”. Musikverket. http://calmview.musikverk.se/CalmView/Record.aspx?src=CalmView.Performance&id=PERF25021&pos=13. Läst 3 juni 2015.
- ^ ”Sista valsen”. Musikverket. http://calmview.musikverk.se/CalmView/Record.aspx?src=CalmView.Performance&id=PERF25009&pos=135. Läst 11 juni 2015.
- ^ Folke Hähnel (17 mars 1956). ”'Can-Can' på Oscars”. Dagens Nyheter: s. 12. http://arkivet.dn.se/arkivet/tidning/1956-03-17/75/12. Läst 22 augusti 2015.
- ^ ”Madame Pompadour”. Musikverket. http://calmview.musikverk.se/CalmView/Record.aspx?src=CalmView.Performance&id=PERF25019&pos=94. Läst 26 juni 2015.
- ^ ”Skansenteatern”. Leopolds antikvariat. Arkiverad från originalet den 28 mars 2016. https://web.archive.org/web/20160328020221/http://www.abm.se/leopolds/Skansenteatern.html. Läst 19 mars 2016.
- ^ Ebbe Linde (19 september 1960). ”En midsommarnattsdröm”. Dagens Nyheter: s. 16. Arkiverad från originalet den 25 september 2017. https://web.archive.org/web/20170925205657/https://cached-images.bonnier.news/swift/kb-archive-dn-web/helbild-dagens-nyheter-mandag-19-september-1960-sida-16_1950.jpeg. Läst 8 december 2021.