Dominica
Commonwealth of Dominica | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
|
||||||
Valspråk: Après Bondié, C'est la Ter | ||||||
Nationalsång: Isle of Beauty, Isle of Splendour |
||||||
![]() |
||||||
Huvudstad (även största stad) | Roseau | |||||
Officiellt språk | engelska | |||||
Demonym | dominiker[1] | |||||
Statsskick | republik | |||||
- | President | Sylvanie Burton | ||||
- | Premiärminister | Roosevelt Skerrit | ||||
Självständighet | Från Storbritannien | |||||
- | Erkänd | 3 november 1978 | ||||
Area | ||||||
- | Totalt | 751 km² (221:a) | ||||
- | Vatten (%) | Försumbart | ||||
Befolkning | ||||||
- | 2015 (juli) års uppskattning | 73 607[2] (185:e) | ||||
- | Befolkningstäthet | 98 inv./km² (81:a) | ||||
BNP (PPP) | 2014 års beräkning | |||||
- | Totalt | $764 miljoner[2] (176:e) | ||||
- | Per capita | $10 800[2] | ||||
HDI (2021) | ▲ 0,720[3] (102:a) | |||||
Valuta | Östkaribisk dollar (XCD ) |
|||||
Tidszon | UTC-4 | |||||
Topografi | ||||||
- | Högsta punkt | Morne Diablotins, 1 447 m ö.h. | ||||
Kör på | Vänster | |||||
Nationaldag | 3 november | |||||
Nationalitetsmärke | WD | |||||
Landskod | DM, DMA, 212 | |||||
Toppdomän | .dm | |||||
Landsnummer | 1-767 |
Dominica, formellt Samväldet Dominica,[1] är en republik inom Samväldet (före detta Brittiska samväldet) i Västindien och ligger mellan öarna Guadeloupe och Martinique.
Historia
[redigera | redigera wikitext]Columbus kom till Dominica i november 1493. Det skedde på en söndag (dominica latin, "herrens dag", alltså söndag). Ön blev spansk, stod senare växelvis under franskt och brittiskt styre.
Dominica var den sista karibiska ön som koloniserades av européerna, vilket främst berodde på den inhemska befolkningens hårda motstånd. Ursprungsbefolkningen, kalinago-folket, fick förstärkning från fränder som flydde från andra öar då européerna kom, och dessa motsatte sig häftigt alla bosättningsförsök.[4]
Efter spanjorernas misslyckade försök att bosätta sig på ön gjorde Frankrike anspråk på Dominica 1635 och franska missionärer blev de första europeiska bosättarna på ön. I Parisavtalet 1763 övergick ön dock till att bli en brittisk besittning. Några franska försök att återta ön gjordes, men 1805 blev den definitivt en brittisk koloni.[4]
Efter det brittiska slaveriets avskaffande 1838 hade Dominica under ett antal år den unika ställningen som den enda brittiska kolonin med svart majoritet i den lokala lagstiftningsförsamlingen, men efter protester från de vita blev det en kronkoloni 1896 med minskat inflytande för de svarta. Efter att ha ingått i den misslyckade Västindiska Federationen 1958 blev Dominica ett självständigt land 1978. Långvarig underutveckling under den koloniala tiden och ett antal orkaners förödande härjningar gjorde det dock svårt att föra landet mot en bättre ekonomisk utveckling.[4]
Geografi
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ad/Do-map.png/250px-Do-map.png)
Dominicas berg är inaktiva vulkaner med högsta topp på 1 447 m och bland dess kratrar finns Boiling Lake (Kokande sjön), som är den näst största, termiskt aktiva sjön i världen. På en stor del av ön växer regnskog.
Klimat
[redigera | redigera wikitext]På Dominica råder ett tropiskt klimat som mildras av passadvindar. Regnvädren är många och kraftiga, och kan orsaka översvämningar. Under sensommaren förekommer svåra orkaner som har drabbat området hårt, bland annat 1979–1980, 1994–1895 och i september 2017 då ön drabbades hårt av en orkan med styrkan 5 (av 5). Dessa har skadat jordbruket som är huvudnäring.[5]
Natur
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Batalie_Bay%2C_Dominica_002.jpg/250px-Batalie_Bay%2C_Dominica_002.jpg)
På ön finns en synnerligen ymnig och artrik flora och fauna, som beskyddas av omfattande naturreservat.
Politik
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/RooseveltSkerrit.jpg/250px-RooseveltSkerrit.jpg)
Landet blev en republik vid självständigheten, men har ändå kvarstått i Brittiska Samväldet, och är också medlem av La Francophonie samt i den regionala sammanslutningen CARICOM och den subregionala OECS, Organisation of Eastern Caribbean States.
Den förste premiärministern, socialisten Patrick John, tvingades avgå 1979 efter flera politiska skandaler. Han ersattes av den konservativa Mary Eugenia Charles (Västindiens första kvinnliga regeringschef) och hon satt kvar till 1995. Under Charles ledning stärktes banden med USA såväl militärt som ekonomiskt. I samband med 1995 års val förlorade de konservativa makten. De ersattes av en center-vänster-regering under ledning av Edison James.[5]
I de allmänna valen år 2000 besegrades det tidigare regeringspartiet Dominicas förenade arbetarparti, UWP, av det något mer vänsterorienterade Dominicas arbetarparti, DLP. Detta parti vann valet igen 2005 då Roosevelt Skerrit blev premiärminister och även år 2009 då DLP kraftigt förstärkte sin ställning och tog 18 av 21 platser i parlamentet. I valen år 2014 vann DLP en fjärde mandatperiod och Skerrit fortsatte som premiärminister, men med något mindre stöd med 15 av ledamöterna i parlamentet.[4]
Administrativ indelning
[redigera | redigera wikitext]Dominica är indelat i tio församlingar (parishes): St Andrew, St David, St George, St John, St Joseph, Saint Luke, St Mark, St Patrick, St Paul och St Peter.
Ekonomi och infrastruktur
[redigera | redigera wikitext]Dominicas ekonomi är beroende av den globala ekonomins utveckling och av sitt jordbruk, främst bananodling. Klimatkänsligheten är stor, och 1995 förstördes landets hela bananskörd av en kraftig orkan. Jorden är bördig och tropiska produkter exporteras (främst bananer, citrusfrukter och kokosnötter). Men Dominica hör till de fattigaste länderna i Västindien med outvecklad industri och hög arbetslöshet. Landet satsar sedan en tid på att bygga ut turismen.[5] Dominicas största industri är tvåltillverkning. Turistnäringen har under 2000-talet ökat, vilket har blivit ett värdefullt tillskott för ekonomin.
År 2004 bröt Dominica de diplomatiska förbindelserna med Taiwan och övergick till att erkänna Kina och betydande kinesiskt stöd har erhållits för olika projekt i landet, inklusive en modern väg på landets västra sida. Man får också stöd från Venezuela, men även från EU som deltar i finansieringen av ett större bergvärmeprojekt i landet.[4]
Arbetslösheten är stor och 30 % av befolkningen lever under fattigdomsgränsen.
Näringsliv
[redigera | redigera wikitext]Energi och råvaror
[redigera | redigera wikitext]Drygt hälften av Dominicas elektricitet framställs genom vattenkraft och resten av fossila bränslen, såsom råolja.
Dominicas naturtillgångar består bland annat av: timmer, vattenkraft och odlingsbar mark.
Befolkning
[redigera | redigera wikitext]Befolkningen är till största delen svart (slavättlingar). De flesta är katoliker och talar kreolfranska. Officiellt språk är dock engelska. Den indianska urbefolkningen, arawaker och senare kariber, är så gott som utplånad.[5]
Demografi
[redigera | redigera wikitext]Statistik
[redigera | redigera wikitext]- Befolkningens medelålder: 28,4 år (2002)
- Befolkningens medellivslängd: 74 år (2003)
Religion
[redigera | redigera wikitext]Religiös tillhörighet: katoliker 77 %, protestanter 15 %, annan eller ingen 8 %
Övrig befolkningsdata
[redigera | redigera wikitext]Brottslighet: Dominica är genomfartsland för narkotika till USA och Europa. Det förekommer en del "tvätt" av svarta pengar från andra länder.
Internationella rankningar
[redigera | redigera wikitext]Organisation | Undersökning | Rankning |
---|---|---|
Heritage Foundation/The Wall Street Journal | Index of Economic Freedom 2019 | 72 av 180 |
Reportrar utan gränser | Pressfrihetsindex 2019 | N/A |
Transparency International | Korruptionsindex 2018 | 45 av 180 |
FN:s utvecklingsprogram | Human Development Index 2018 | 98 av 189 |
Källor
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b] (
PDF) Utrikes namnbok: Svenska myndigheter, organisationer, titlar, EU-organ och länder på engelska, tyska, franska, spanska, finska och ryska (10., rev. uppl.). Utrikesdepartementet, Regeringskansliet. 2015. sid. 71. http://www.regeringen.se/4a3eb3/contentassets/e27ee47ea294461bbb0f39b68d31c540/utrikes_namnbok_10.e_reviderade_upplagan.pdf. Läst 4 december 2016
- ^ [a b c] ”Dominica”. The World Factbook. CIA. 24 september 2015. Arkiverad från originalet den 30 januari 2016. https://web.archive.org/web/20160130092354/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/do.html. Läst 4 oktober 2015.
- ^ ”Human Development Report 2021/2022” (på engelska) (
PDF). United Nations Development Programme. sid. 284-287. https://hdr.undp.org/system/files/documents/global-report-document/hdr2021-22pdf_1.pdf. Läst 3 december 2022.
- ^ [a b c d e] ”Om Dominica | SwedenAbroad”. www.swedenabroad.com. Arkiverad från originalet den 26 december 2016. https://web.archive.org/web/20161226203844/http://www.swedenabroad.com/sv-SE/Ambassader/Karibien/Landfakta/Om-Dominica/. Läst 26 december 2016.
- ^ [a b c d] Alla Världens Länder 2000 Bonnier Lexikon
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Dominica.
- Officiell webbplats för regeringen i Samväldet Dominica
- Lennox Honeychurch [1] Dominica – konst, artiklar, kultur, historia och resurser.
- Statschef och regeringsmedlemmar
Kartor i Wikimedia Atlas relaterade till Dominica
- Discover Dominica: Nature Island of the Caribbean – Regeringens officiella turismwebbplats av Discover Dominica Authority
|