Закавказје
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f4/%D0%93%D0%B5%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%B0%D0%BF%D0%B0_%D0%9A%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%B0.svg/300px-%D0%93%D0%B5%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%B0%D0%BF%D0%B0_%D0%9A%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%B0.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/42/The_Caucasus_Ecoregion_Map-sr.svg/300px-The_Caucasus_Ecoregion_Map-sr.svg.png)
Закавказје (рус. Закавказье) или Јужни Кавказ (рус. Южный Кавказ) је геополитички субрегион у оквиру Кавкаског региона, на граници између источне Европе и југозападне Азије. Обухвата подручје некадашњег Совјетског Савеза јужно од највиших врхова Великог Кавказа. Простире се између Црног мора на западу и Каспијског језера на истоку, односно Руске Федерације на северу, Ирана на југу и Турске на југозападу.
У географском смислу овом региону припадају јужни обронци Великог Кавказа, цео Мали Кавказ, Колхидска низија, Курско-араксинска низија, Јерменска висораван и Талишке планине са Ленкоранском низијом.
У политичком погледу у овом региону битишу три међународно признате независне републике:
Две самопроглашене и делимично признате републике отцепљене од Грузије:
И једна де факто независна република отцепљена од Азербејџана, али без међународног признања:
У српски језик име овог региона је дошло из руског језика и потиче од речи Закавказье која означава „подручје иза Кавказа“. У међународним круговима област се још назива и Јужни Кавказ (рус. Южный Кавказ) или Транскавказ (рус. Транскавказ).
У политичком смислу подручје је познато као веома нестабилна тачка са учесталим сукобима и ратним дејствима. Посебно неуралгичне тачке су Јужна Осетија и Република Арцах, а велики проблем је и непостојање дипломатских односа између Азербејџана и Јерменије.
У привредном смислу најважнија природна богатства региона леже у нафти и земном гасу, мангановој руди и хидропотенцијалу, те воћарству (цитруси), винарству и узгоју чаја. Подручја данашњих Јерменије и Грузије се сматрају једним од најстаријих виноградарских подручја на свету, по многима родно место винарства.[1]
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Hugh Johnson Vintage: The Story of Wine pg 15 Simon & Schuster 1989