Svet Evropske unije
Svet Evropske unije
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Zgodovina | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Ustanovitev | 1. julij 1967 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Predhodnik | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Vodstvo | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Struktura | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Sedeži | 27 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Odbori | 10 configurations
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Geslo | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Združena v raznolikosti | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Mesto zborovanj | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
stavba Europa Bruselj, Belgija | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Spletno mesto | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
consilium | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Ustava | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Pogodbe Evropske unije |
Ta članek je del serije o |
![]() |
---|
Svet Evropske unije (imenovan tudi Svet ministrov ali kar Svet) je zakonodajna institucija Evropske unije, v kateri so zastopane vlade držav članic EU.
V Svetu se sestajajo vladni ministri oziroma ministrice iz vsake države EU, da razpravljajo o zakonodajnih predlogih, jih spreminjajo in sprejemajo, ter usklajujejo politike. Ministri imajo pooblastilo, da v imenu svoje vlade prevzamejo obveznosti glede ukrepov, dogovorjenih na sestankih. Seje Sveta potekajo v Bruslju, razen treh mesecev (aprila, junija in oktobra), ko so v Luxembourgu.[3]
Svet EU je skupaj z Evropskim parlamentom glavni organ odločanja Evropske unije.
Sestava Sveta
[uredi | uredi kodo]Svet EU nima stalnih članov, pač pa se glede na področje politike, ki je na dnevnem redu seje, sestaja 10 različnih sestavah.[3] Sej Sveta se udeležujejo predstavniki vseh držav članic na ministrski ravni. Udeleženci so tako lahko ministri ali državni sekretarji.[4]
Vsem sestavam Sveta (z izjemo Sveta EU za zunanje zadeve) predseduje minister države članice, ki tedaj predseduje Svetu. Izjema je Svet za zunanje zadeve, ki mu običajno predseduje Visoki predstavnik Unije za skupno zunanjo in varnostno politiko.[4]
Odbor stalnih predstavnikov (COREPER)
[uredi | uredi kodo]Pomembno telo Sveta je COREPER (francosko Comité des représentants permanents) – odbor stalnih predstavnikov držav članic EU. Sestavljajo ga veleposlaniki držav članic pri Evropski uniji, ki pripravljajo seje posameznih svetov. Naloga tega odbora je podpora Svetu EU pri obravnavanju pravnih predlogov in osnutkov, ki jih predloži evropska komisija. Kar 90 odstotkov vseh odločitev Sveta EU je sprejetih na zasedanjih COREPER.
Njegova naloga je priprava dnevnega reda za zasedanje ministrov Sveta.
COREPER I je sestavljen iz namestnikov stalnih predstavnikov držav članic in se ukvarja predvsem s socialnimi in ekonomskimi vprašanji. Pokriva delovanje naslednjih sestav Sveta EU:
- Izobraževanje, mladina, kultura in šport (EYCS)
- Kmetijstvo in ribištvo (AGRIFISH)
- Konkurenčnost (COMPET)
- Okolje (ENV)
- Promet, telekomunikacije in energija (TTE)
- Zaposlovanje, socialna politika, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO)
COREPER II je sestavljen iz stalnih predstavnikov držav članic in se ukvarja s predvsem s političnimi, ekonomskimi in zunanjimi zadevami. Pokriva delovanje naslednjih sestav Sveta EU:
- Ekonomske in finančne zadeve (ECOFIN)
- Pravosodje in notranje zadeve (JHA)
- Splošne zadeve (GAC)
- Zunanje zadeve (FAC)
Slovensko članstvo v Svetu
[uredi | uredi kodo]Naloge Sveta
[uredi | uredi kodo]Kot primarni zakonodajni organ Svet [3]
- obravnava predpise EU in jih sprejema skupaj z Evropskim parlamentom na podlagi zakonodajnih predlogov Evropske komisije.
- Usklajuje politike držav članic
- Pripravlja zunanjo in varnostno politiko EU v skladu s smernicami Evropskega sveta.
- Sklepa sporazume med EU in drugimi državami ali mednarodnimi organizacijami.
- Sprejme letni proračun EU skupaj z Evropskim parlamentom.
Svet EU sprejema različne pravne akte:
- uredbe (pravni akt zavezujoč za vse države članice, tako po cilju kot načinu prenosa v nacionalni pravni red)
- direktive (pravni akt zavezujoč za vse države članice po cilju, ki ga določa - kako cilj članice dosežejo je stvar ukrepov vlade države članice)
- sklepi (zavezujoči za tiste, ki jih naslavljajo)
- priporočila (niso pravno zavezujoča)
- mnenja (niso pravno zavezujoča, izdajajo jih tudi druge institucije EU npr. v zakonodajnem postopku)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/European_Council_%2838185339475%29.jpg/293px-European_Council_%2838185339475%29.jpg)
Odločanje
[uredi | uredi kodo]Svet odloča praviloma s kvalificirano večino.[5] Za sprejem odločitve je treba zbrati dobrih 70 odstotkov glasov (62 od skupno 87), ki so državam članicam EU dodeljeni glede na velikost države in število njenih prebivalcev (Nemčija ima npr. deset glasov, Luksemburg pa dva). Nekatere odločitve Svet še vedno sprejema s soglasjem, nekatere pa tudi z navadno večino.
Kvalificirana večina je dosežena, če sta hkrati izpolnjena dva pogoja: da za predlog glasuje 55% držav članic in da predlog podprejo države članice, ki predstavljajo najmanj 65% prebivalstva EU. Ta postopek se imenuje tudi „pravilo dvojne večine. Glasovanje s kvalificirano večino je najpogosteje uporabljan način glasovanja v Svetu.[5]
Odločitev se lahko blokira, samo če proti glasujejo vsaj 4 države, ki predstavljajo najmanj 35 % celotnega prebivalstva EU.
- Izjema: za občutljive teme, denimo zunanjo politiko in obdavčitev, je potrebna soglasna odločitev (vse države morajo glasovati za predlog).[6]
- Navadna večina se uporablja pri odločanju o postopkovnih (sprejetje Poslovnika Sveta) in administrativnih zadevah.[7]
Predsedovanje
[uredi | uredi kodo]Vsaka članica Unije predseduje Svetu EU šest mesecev. Rotacija je določena vnaprej, predsedujoča članica pa usmerja delo Sveta EU in išče kompromisno rešitev, kadar so mnenja deljena. Predsedstvo deluje v skladu s svojim programom, v katerem predsedujoča država poleg uresničitve skupnih ciljev predlaga tudi svoje prednostne naloge. Najmanj na pol leta se vsak Svet sestane tudi na neformalnem zasedanju. Države članice predsedujejo vsem sestavam sveta z izjemo Sveta EU za zunanje zadeve, ki mu predseduje Visoki predstavnik Unije za skupno zunanjo in varnostno politiko.
Seznam rotacij predsedovanja svetu EU
[uredi | uredi kodo](od ustanovitve do decembra 2009 so šefi vlad predsedovali tudi Evropskemu svetu (takrat še v obliki neformalnih srečanj voditeljev), s 1. decembrom 2009, ko pa je Evropski svet postal tudi uradna institucija EU, je bila uvedena funkcija stalnega predsednika Evropskega sveta)
[#] - število predsedovanj
Svet Evrope, Evropski svet
[uredi | uredi kodo]Sveta Evropske unije ne smemo zamenjevati s Svetom Evrope, ki je povsem ločena mednarodna organizacija. Ne smemo ga zamenjevati tudi z Evropskim svetom, ki je ločena, čeravno tesno povezana institucija EU, sestavljena iz predsednikov držav ali vlad držav članic ter predsednika Evropske komisije. Svet Evropske unije v dokumentih EU pogosto navajajo le kot »Svet«, neformalno pa je občasno v rabi stari izraz »ministrski svet«.
Opombe
[uredi | uredi kodo]- ↑ 1,0 1,1 Avstriji naj bi leta 2006 sledila Nemčija, ki pa se je odpovedala predsedovanju, saj je imela za to obdobje razpisane parlamentarne volitve. Prevzela je Finska, ki je bila naslednja na vrsti. Nemške volitve so bile zaradi nezaupnice vladi izvedene že leta 2005, sprememba pa je ostala.
- ↑ Predsedništvo naj bi po prvotnem načrtu prevzelo Združeno kraljestvo, a je britanska vlada po odločitvi volivcev o izstopu države iz Evropske unije opustila načrte o predsedovanju.
Sklici
[uredi | uredi kodo]- ↑ 1,0 1,1 Riegert, Bernd (1. januar 2024). »Belgium's bold EU Council agenda«. Deutsche Welle. Pridobljeno 2. januarja 2024.
- ↑ »COUNCIL DECISION (EU) 2022/1951«. Pridobljeno 18. junija 2024.
- ↑ 3,0 3,1 3,2 »Svet Evropske unije – vloga«. European Union. Pridobljeno 18. junija 2024.
- ↑ 4,0 4,1 »Sestave Sveta«. Consilium. Pridobljeno 18. junija 2024.
- ↑ 5,0 5,1 »Kvalificirana večina«. Consilium. Pridobljeno 18. junija 2024.
- ↑ »Soglasje«. Consilium. Pridobljeno 18. junija 2024.
- ↑ »Navadna večina«. Consilium. Pridobljeno 18. junija 2024.
- ↑ »Predsedovanje Svetu EU - Slovensko predsedovanje Svetu EU 2021«. Slovensko predsedovanje Svetu Evropske unije 2021. Pridobljeno 15. julija 2021.