Afrika
![]() | |
Površina | 30.221.532 km² (2.) |
---|---|
Št. prebivalcev | 1,1 milijarde[1] (2013, 2.) |
Gostota naseljenosti | 30,51 preb./km2 |
Demonim | Afričani |
Države | 54 (in 2 sporni) |
Odvisna ozemlja |
Notranja (4) |
Časovni pasovi | UTC-1 do UTC+4 |
Največja mesta | Metropolitanska območja v Afriki![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3a/AfricaCIA-HiRes.jpg/240px-AfricaCIA-HiRes.jpg)
Áfrika (pogovorno črna celina, tudi tropska celina) je za Azijo druga največja celina, tako po površini kot po prebivalstvu. S 30.244.050 km² skupaj z otoki pokriva 20,3 % celotne kopenske površine na Zemlji. Z 1.4 milijarde prebivalcev[2][3] (leta 2021) predstavlja približno 18 % svetovnega prebivalstva.
Geografija
[uredi | uredi kodo]Afrika leži na vseh štirih poloblah. Na severu meji na Sredozemsko morje, na zahodu na Atlantik, na jugovzhodu na Indijski ocean ter na severovzhodu na Rdeče morje. Severno od nje leži Evropa, vzhodno in severovzhodno pa Azija; najbližji del Evrope je Gibraltar na jugu Iberskega polotoka, ki ga od Afrike loči 13 km široka Gibraltarska ožina, najbližji del Azije pa Sinaj, ki je sicer del afriške države Egipt, a ga od Afrike loči umetni Sueški prekop, zgrajen v 19. stoletju. Od najsevernejše točke, rta Ras ben Sakka v Tuniziji do najjužnejše, rta Agulhas v Južni Afriki, meri okrog 8.000 km. Na skrajnem zahodu je Zeleni rt v Senegalu, na vzhodu pa polotok Ras Hafun v Somaliji, razdalja med njima je približno 7.400 km.
Je ostanek starega kontinenta Pangee. Afrika se je najmanj premikala. Osnovo predstavljajo najstarejše kamnine na Zemlji, zato je zelo bogata z rudami. Zaseda afriško tektonsko ploščo, del katere je bila do oligocena tudi arabska plošča z arabskim polotokom in delom Anatolije. Na vzhodu celine je tektonsko aktivno območje - t. i. vzhodnoafriška prelomnica, ki poteka od Mozambika na jugu do Džibutija na severu in kjer se bo po mnenju geologov afriška plošča razdelila na dvoje.[4]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6d/Africa_satellite_plane.jpg/200px-Africa_satellite_plane.jpg)
Prebivalstvo
[uredi | uredi kodo]Afriko pogosto imenujejo »zibelka človeštva«, saj paleontološke najdbe dokazujejo, da se je na tej celini razvila človeška vrsta. Tu so našli tako ostanke najstarejšega znanega skupnega prednika vseh človeku podobnih opic[5] kot tudi najstarejše ostanke sodobnega človeka.[6][7] Danes v Afriki živijo črnci, ki jih delimo na bantujce in sudanske črnce. Severno od Sahare najdemo predvsem Arabce, pripadnike bele rase.
Narodi se niso razvili. Evropski kolonisti pri osvajanju svojih novih kolonij niso ozirali na jezikovne meje med različnimi afriškimi ljudstvi. Ko so kolonije postale samostojne, so se ta različna ljudstva, pomešana med seboj, znašla v različnih novih državah. Plemenska nasprotja med njimi se od časa do časa sprevržejo v spopade. Ker domačini znotraj iste države pogosto govorijo več popolnoma različnih jezikov, se med seboj praviloma sporazumevajo kar v jeziku nekdanjih kolonialnih gospodarjev, največkrat angleščini ali francoščini. V severnem delu Afrike je razširjena arabščina.
Za prebivalstvo je značilna visoka rodnost. V zadnjih letih se je smrtnost otrok zmanjšala zaradi novih zdravil. Največji problemi prebivalstva so pogosta lakota, bolezni, slaba izobrazba ter oboroženi spopadi. Kljub temu zaradi izboljšanih pogojev preživetja Afrika v zadnjih nekaj desetletjih doživlja eksplozijo prebivalstva. Število prebivalcev se je po ocenah povečalo iz 221 milijonov leta 1950[8] na milijardo leta 2009.[9]
Podnebje in rastje
[uredi | uredi kodo]Afrika je najtoplejša celina. Na njeno podnebje vplivajo različni dejavniki:
- morja in oceani,
- nadmorska višina,
- vetrovi,
- morski tokovi,
- oddaljenost od ekvatorja.
Ob ekvatorju je podnebje ekvatorialno. Zanj je značilna sopara in zenitne padavine. Rastje je bujno, značilen je tropski deževni gozd in džungla. Kraji med ekvatorjem in povratnikom imajo 2 deževni in sušni dobi. Tako podnebje imenujemo savansko podnebje. Značilno rastje je trava s posameznimi drevesi. Ob povratnikih prevladujeta puščavsko in polpuščavsko podnebje. Značilne so velike razlike med nočnimi in večernimi temperaturami. Značilno rastje je nizka trava, v slabih razmerah je skoraj ni. Na skrajnem severu in jugu celine prevladuje sredozemsko podnebje. Značilno rastje je makija ter zimzeleni gozdovi.
Regije, teritoriji in države
[uredi | uredi kodo]V Afriki je nekaj odvisnih ozemelj, ki so ostanek nekdanjih evropskih kolonij. To so Mayotte, Reunion (Francija), Ceuta, Melilla, Kanarski otoki (Španija), Madeira (Portugalska) in Sveta Helena, Ascension in Tristan da Cunha (Združeno kraljestvo).
Glede na podobne naravno-geografske in družbeno-geografske značilnosti jo delimo v več geografskih enot; spodnjo razdelitev uporablja Organizacija združenih narodov.[10]
![]() |
Politični zemljevid Afrike
Zastava | Grb | Ime | Površina (km²) |
Prebivalstvo[11] | Leto | Gostota prebivalstva (na km²) |
Glavno mesto |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Severna Afrika | |||||||
![]() |
![]() |
Alžirija | 2.381.740 | 34.178.188 | 2009 | 14 | Alžir |
![]() |
![]() |
Kanarski otoki (Španija)[12] | 7.492 | 2.118.519 | 2010 | 226 | Las Palmas de Gran Canaria, Santa Cruz de Tenerife |
![]() |
![]() |
Ceuta (Španija)[13] | 20 | 71.505 | 2001 | 3.575 | — |
![]() |
![]() |
Egipt[14] | 1.001.450 | 82.868.000 | 2012 | 83 | Kairo |
![]() |
![]() |
Libija | 1.759.540 | 6.310.434 | 2009 | 4 | Tripoli |
![]() |
![]() |
Madeira (Portugalska)[15] | 797 | 245.000 | 2001 | 307 | Funchal |
![]() |
![]() |
Melilla (Španija)[16] | 12 | 66.411 | 2001 | 5.534 | — |
![]() |
![]() |
Maroko | 446.550 | 34.859.364 | 2009 | 78 | Rabat |
![]() |
![]() |
Sudan | 1.861.484 | 30.894.000 | 2008 | 17 | Kartum |
![]() |
![]() |
Tunizija | 163,610 | 10,486,339 | 2009 | 64 | Tunis |
![]() |
![]() |
Zahodna Sahara[17] | 266.000 | 405.210 | 2009 | 2 | El Aaiún |
Afriški rog ali Severovzhodna Afrika | |||||||
![]() |
![]() |
Džibuti | 23.000 | 623.891 | 2012 | 22 | Džibuti |
![]() |
![]() |
Eritreja | 121.320 | 5.647.168 | 2009 | 47 | Asmara |
![]() |
![]() |
Etiopija | 1.127.127 | 84.320.987 | 2012 | 75 | Adis Abeba |
![]() |
![]() |
Somalija | 637.657 | 9.832.017 | 2009 | 15 | Mogadiš |
Vzhodna Afrika | |||||||
![]() |
![]() |
Burundi | 27.830 | 8.988.091 | 2009 | 323 | Gitega |
![]() |
![]() |
Britansko ozemlje v Indijskem oceanu - arhipelag Chagos (UK) |
56,13 | 3.000 | 2012 | 53,4 | Diego Garcia |
![]() |
![]() |
Komori | 2.170 | 752.438 | 2009 | 347 | Moroni |
![]() |
![]() |
Kenija | 582.650 | 39.002.772 | 2009 | 66 | Nairobi |
![]() |
![]() |
Madagaskar | 587.040 | 20.653.556 | 2009 | 35 | Antananarivo |
![]() |
![]() |
Malavi | 118.480 | 14.268.711 | 2009 | 120 | Lilongwe |
![]() |
![]() |
Mavricij | 2.040 | 1.286.051 | 2012 | 630 | Port Louis |
![]() |
![]() |
Mayotte (Francija) | 374 | 223.765 | 2009 | 490 | Mamoudzou |
![]() |
![]() |
Mozambik | 801.590 | 21.669.278 | 2009 | 27 | Maputo |
![]() |
![]() |
Réunion | 2.512 | 743.981 | 2002 | 296 | Saint-Denis |
![]() |
![]() |
Ruanda | 26.338 | 10.473.282 | 2009 | 398 | Kigali |
![]() |
![]() |
Sejšeli | 455 | 87.476 | 2009 | 192 | Viktorija |
![]() |
![]() |
Južni Sudan | 619.745 | 8.260.490 | 2008 | 13 | Džuba |
![]() |
![]() |
Tanzanija | 945.087 | 44.929.002 | 2009 | 43 | Dodoma |
![]() |
![]() |
Uganda | 236.040 | 32.369.558 | 2009 | 137 | Kampala |
![]() |
![]() |
Zambija | 752.614 | 11.862.740 | 2009 | 16 | Lusaka |
![]() |
![]() |
Zimbabve | 390.580 | 11.392.629 | 2009 | 29 | Harare |
Srednja Afrika | |||||||
![]() |
![]() |
Angola | 1.246.700 | 12.799.293 | 2009 | 10 | Luanda |
![]() |
![]() |
Kamerun | 475.440 | 18.879.301 | 2009 | 40 | Yaoundé |
![]() |
![]() |
Srednjeafriška republika | 622.984 | 4.511.488 | 2009 | 7 | Bangui |
![]() |
![]() |
Čad | 1.284.000 | 10.329.208 | 2009 | 8 | N'Djamena |
![]() |
![]() |
Zahodni Kongo | 342.000 | 4.012.809 | 2009 | 12 | Brazzaville |
![]() |
![]() |
Vzhodni Kongo | 2.345.410 | 69.575.000 | 2012 | 30 | Kinšasa |
![]() |
![]() |
Ekvatorialna Gvineja | 28.051 | 633.441 | 2009 | 23 | Malabo |
![]() |
![]() |
Gabon | 267.667 | 1.514.993 | 2009 | 6 | Libreville |
![]() |
![]() |
Sveti Tomaž in Princ | 1.001 | 212.679 | 2009 | 212 | São Tomé |
Južna Afrika | |||||||
![]() |
![]() |
Bocvana | 600.370 | 1.990.876 | 2009 | 3 | Gaborone |
![]() |
![]() |
Lesoto | 30.355 | 2.130.819 | 2009 | 70 | Maseru |
![]() |
![]() |
Namibija | 825.418 | 2.108.665 | 2009 | 3 | Windhoek |
![]() |
![]() |
Južna Afrika | 1.219.912 | 51.770.560 | 2011 | 42 | Bloemfontein, Cape Town, Pretorija[18] |
![]() |
![]() |
Esvatini | 17.363 | 1.123.913 | 2009 | 65 | Mbabane |
Zahodna Afrika | |||||||
![]() |
![]() |
Benin | 112.620 | 8.791.832 | 2009 | 78 | Porto-Novo |
![]() |
![]() |
Burkina Faso | 274.200 | 15.746.232 | 2009 | 57 | Ouagadougou |
![]() |
![]() |
Gambija | 11.300 | 1.782.893 | 2009 | 158 | Banjul |
![]() |
![]() |
Gana | 239.460 | 23.832.495 | 2009 | 100 | Akra |
![]() |
![]() |
Gvineja | 245.857 | 10.057.975 | 2009 | 41 | Conakry |
![]() |
![]() |
Gvineja Bissau | 36.120 | 1.533.964 | 2009 | 43 | Bissau |
![]() |
![]() |
Liberija | 111.370 | 3.441.790 | 2009 | 31 | Monrovija |
![]() |
![]() |
Mali | 1.240.000 | 12.666.987 | 2009 | 10 | Bamako |
![]() |
![]() |
Mavretanija | 1.030.700 | 3.129.486 | 2009 | 3 | Nouakchott |
![]() |
![]() |
Niger | 1.267.000 | 15.306.252 | 2009 | 12 | Niamey |
![]() |
![]() |
Nigerija | 923.768 | 166.629.000 | 2012 | 180 | Abuja |
![]() |
![]() |
Sveta Helena, Ascension in Tristan da Cunha (UK) | 420 | 7.728 | 2012 | 13 | Jamestown |
![]() |
![]() |
Senegal | 196.190 | 13.711.597 | 2009 | 70 | Dakar |
![]() |
![]() |
Sierra Leone | 71.740 | 6.440.053 | 2009 | 90 | Freetown |
![]() |
![]() |
Slonokoščena obala | 322.460 | 20.617.068 | 2009 | 64 | Yamoussoukro[19] |
![]() |
![]() |
Togo | 56.785 | 6.019.877 | 2009 | 106 | Lomé |
![]() |
![]() |
Zelenortski otoki | 4.033 | 429.474 | 2009 | 107 | Praia |
Skupaj | 30.368.609 | 1.001.322.068 | 2009 | 33 |
Sklici in opombe
[uredi | uredi kodo]- ↑ »arhivska kopija« (PDF). Arhivirano iz prvotnega spletišča (PDF) dne 20. oktobra 2017. Pridobljeno 27. junija 2014.
- ↑ »"World Population Prospects 2022"«. population.un.org. United Nations Department of Economic and Social Affairs, Population Division. Pridobljeno 17. julija 2022.
- ↑ »World Population Prospects 2022: Demographic indicators by region, subregion and country, annually for 1950-2100« (XSLX). population.un.org ("Total Population, as of 1 July (thousands)"). United Nations Department of Economic and Social Affairs, Population Division. Pridobljeno 17. julija 2022.
- ↑ Mougenot, D.; Recq, M.; Virlogeux, P.; Lepvrier, C. (1986). »Seaward extension of the East African Rift«. Nature. Zv. 321, št. 6070. str. 599–603. doi:10.1038/321599a0. ISSN 0028-0836.
- ↑ Dalton, Rex (1. oktober 2009). »Oldest hominid skeleton revealed«. Nature News.
- ↑ Stringer, C.B. (1994). »Evolution of Early Humans«. V Jones, Steve; Martin, Robert; Pilbeam, David (ur.). The Cambridge Encyclopedia of Human Evolution. Cambridge: Cambridge University Press. str. 242. ISBN 978-0-521-32370-3.
- ↑ McHenry, H.M (2009). »Human Evolution«. V Ruse, Michael; Travis, Joseph (ur.). Evolution: The First Four Billion Years. Cambridge, Massachusetts: The Belknap Press of Harvard University Press. str. 265. ISBN 978-0-674-03175-3.
- ↑ Population Arhivirano 2000-12-17 na Wayback Machine.. Western Kentucky University. Pridobljeno 8.3.2012.
- ↑ Kobo, Kingsley (25. avgust 2009). »Africa's population now 1 billion«. AfricaNews. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 27. aprila 2011. Pridobljeno 8. marca 2012.
- ↑ 10,0 10,1 »Composition of macro geographical (continental) regions, geographical sub-regions, and selected economic and other groupings«. Oddelek OZN za statistiko. Pridobljeno 29. septembra 2013.
- ↑ »USCensusBureau:Countries and Areas Ranked by Population: 2009«. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 13. oktobra 2013. Pridobljeno 27. junija 2014.
- ↑ Španske Kanarske otoke, z glavnimi mesti Las Palmas de Gran Canaria in Santa Cruz de Tenerife pogosto obravnavajo kot del Severne Afrike zaradi njihove bližine Maroku in Zahodni Sahari. Podatki o prebivalstvu in površini so za leto 2001.
- ↑ Špansko eksklavo Ceuta na kopnem obkroža Maroko v Severni Afriki; številke za prebivalstvo in površino so za leto 2001.
- ↑ Egipt uvrščamo med medcelinske države v Severni Afriki (UN regija) in Zahodni Aziji; številke za prebivalstvo in površino so le za afriški del, zahodno od Sueškega prekopa.
- ↑ Portugalsko otočje Madeira pogosto obravnavajo kot del Severne Afrike zaradi njegove relativne bližine Maroku; številke za prebivalstvo in površino so za leto 2001.
- ↑ Špansko eksklavo Melilla na kopnem obkroža Maroko v Severni Afriki; številke za prebivalstvo in površino so za leto 2001.
- ↑ Ozemlje Zahodna Sahara si lastita Demokratična arabska republika Sahara in Maroko. Demokratično arabsko republiko Sahara priznava kot neodvisno državo Afriška unija. Maroko si lasti vso državo kot svoje Južne province. Maroko upravlja 4/5 ozemlja, medtem ko Demokratična arabska republika Sahara nadzoruje 1/5. Maroška priključitev tega ozemlja ni mednarodno priznana.
- ↑ Republika Južna Afrika uradno nima prestolnice, tradicionalno si oblast delijo ta tri mesta: Bloemfontein je sedež sodne, Cape Town zakonodajne in Pretorija upravne oblasti.
- ↑ De facto glavno mesto je še vedno Abidžan.
Zunanje povezave
[uredi | uredi kodo]- Splošne informacije
- Afrika na Open Directory Project
- African & Middle Eastern Reading Room from the United States Library of Congress
- Africa South of the Sahara from Stanford University
- The Index on Africa from The Norwegian Council for Africa
- Aluka Digital library of scholarly resources from and about Africa
- Africa Interactive Map Arhivirano 2010-01-17 na Wayback Machine. from the United States Army Africa
- Zgodovina
- Novice
- allAfrica.com, trenutne novice, dogodki in statistika
- Focus on Africa, BBC World Service časopis