Orava (región)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Slovakia_Orava.gif/220px-Slovakia_Orava.gif)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/20/Arva.png/220px-Arva.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/13/%C3%81rva_-_Castle.jpg/220px-%C3%81rva_-_Castle.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5b/Orava_coatofarms.jpg/220px-Orava_coatofarms.jpg)
Orava (Oravský región cestovného ruchu) je jeden zo slovenských regiónov a regiónov cestovného ruchu. Územie regiónu Orava je zhruba totožná so slovenskou časťou bývalej Oravskej župy. Regionálnym, historickým a kultúrnym centrom Oravy je Dolný Kubín.
Ako región cestovného ruchu oficiálne zahŕňa:
Územie susedí na juhu s Liptovom, na juhozápade s Turcom, na západe s Horným Považím a Kysucami a na severe a východe s Poľskom.
Geografia
[upraviť | upraviť zdroj]Orava sa rozprestiera v severozápadnej časti Slovenska v Žilinskom kraji. Leží tu jeho najsevernejší bod: Beskydok (obec Oravská Polhora) na štátnej hranici s Poľskom (49° 37' s. z. š., 19° 28' v. z. d.).
Územie regiónu sa vnútorne rozdeľuje na dve časti:
- Horná Orava – z nej sa ešte vyčleňuje jej severná časť Biela Orava (región).
- Dolná Orava
Vodstvo
[upraviť | upraviť zdroj]Okrem povodia potoka Sestrč pri Malatinej celé územie Oravy odvodňuje rieka Orava. Umelé vodné plochy reprezentuje Oravská priehrada a vodná nádrž Tvrdošín. Z prírodných jazier sú to Roháčske plesá. Historickou a technickou zaujímavosťou sú tajchy.
Obyvateľstvo
[upraviť | upraviť zdroj]Pri sčítaní obyvateľov, domov a bytov v roku 2011 žilo v troch oravských okresoch 134 889 obyvateľov. Región je historicky známy vysokou religiozitou. Celkovo tu má na slovenské pomery nadpriemerné zastúpenie Rímskokatolícka cirkev na Slovensku. Spolu sa k nej hlásilo v roku 2011 114 901 (85,18 %) Oravčanov. K druhej najväčšej cirkvi v regióne, ECAV, sa hlásilo 7 383 obyvateľov. Obzvlášť významné je rímskokatolícke zastúpenie v okresoch Námestovo (95,20% - najvyššie na Slovensku) a Tvrdošín (91,34%). V okrese Dolný Kubín je tiež významná časť obyvateľstva hlásiaca sa ku evanjelickej cirkvi augsburského vyznania - 17,85% v roku 2011, spolu s 64,51% podielom rímskych katolíkov v okrese.[1]
Ekonomika
[upraviť | upraviť zdroj]V súčasnosti patrí Orava medzi priemerne rozvinuté regióny [chýba zdroj], avšak s bohatými možnosťami v oblasti turistického ruchu. Patrí k najpríťažlivejším slovenským regiónom. Najväčšie pracovné možnosti sú v mestách Dolný Kubín, Nižná, Námestovo, Trstená, Tvrdošín.
Turistický ruch
[upraviť | upraviť zdroj]Orava patrí spolu s Liptovom, Spišom a Gemerom k najpríťažlivejším slovenským turistickým regiónom.
Horská turistika
[upraviť | upraviť zdroj]- Západné Tatry (národný park)
- Oravské Beskydy (najvyšší vrch Babia hora)
Vodné plochy a kúpaliská
[upraviť | upraviť zdroj]- Oravská priehrada
- Slanický ostrov (jediný pozostatok zatopených dedín, na ostrove je kostol)
- Termálne kúpalisko Oravice
Hrady
[upraviť | upraviť zdroj]Ľudová kultúra
[upraviť | upraviť zdroj]- Skanzen Múzeum oravskej dediny v Zuberci
Technické pamiatky
[upraviť | upraviť zdroj]Artikulárne drevené kostoly
[upraviť | upraviť zdroj]- Evanjelický drevený kostol v Leštinách, z roku 1686 s bohatou výmaľbou a pôvodným mobiliárom z konca 17. a začiatku 18. storočia. Vedľa kostola je samostatne stojaca zvonica.
- Evanjelický artikulárny kostol v Istebnom z roku 1681 postavený z dreva. V roku 1990 boli z kostola ukradnuté sošky a maľby.
Iné
[upraviť | upraviť zdroj]- Hviezdoslavova hájovňa v Oravskej Polhore
- Drevený rímskokatolícky kostol v Tvrdošíne
- Murovaný rímskokatolícky kostol v Lokci z roku 1665
Pozri aj
[upraviť | upraviť zdroj]- Zoznam osobností Oravy
- Podtatranský kraj – týždenník
Literatúra
[upraviť | upraviť zdroj]- o Orave v diele : TAJOVSKÝ, Jozef Gregor, KLÁTIK, Ferdinand. Malý kultúrny zemepis Slovenska : Stolice: Oravská, Liptovská a Zvolenská. V Irkutsku: Československá tlačová kancelária v Rusku, 1919. 46 s. – dostupné v Digitálnej knižnici UKB
Externé odkazy
[upraviť | upraviť zdroj]Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2011 [online]. Census 2011, [cit. 2019-07-09]. Dostupné online.
Súradnice: 49°20′18″S 19°25′57″V / 49,338197°S 19,432411°V