Arthur Holly Compton
![]() | |
![]() | |
Rođenje | 10. rujna 1892.![]() |
---|---|
Smrt | 15. ožujka 1962.![]() |
Državljanstvo | ![]() |
Polje | fizika |
Institucija | Sveučilište u Chicagu Washingtonovo sveučilište u St. Louisu |
Alma mater | Sveučilište Princeton Koledž Wooster |
Akademski mentor | Owen Willans Richardson H. L. Cooke |
Istaknuti studenti | Winston H. Bostick Robert S. Shankland |
Poznat po | Comptonov efekt Comptonova duljina Comptonova zamjena Comptonova valna duljina Comptonovo raspršivanje |
Istaknute nagrade | Nobelova nagrada za fiziku 1927. |
Religija | prezbiterijanac |
Arthur Holly Compton (Wooster, Ohio, 10. rujna 1892. - Berkely, Kalifornija, 15. ožujka 1962.), američki fizičar, dobitnik Nobelove nagrade za fiziku zbog otkrića Comptonovog efekta 1922. godine. Comptonov efekt je promena valne duljine visokoenergetskog elektromagnetskog zračenja prilikom interakcije s materijom. Otkriće Comptonovog efekta je potvrdilo da elektromagnetsko zračenje ima i valne i čestične osobine (valno-čestični dualizam), što je jedno od osnovnih načela kvantne mehanike.
Compton je rođen u mjestu Wooster, Ohio, a obrazovao se na Koledžu Wooster i Sveučilištu Princeton. Godine 1923. postaje profesor fizike na Sveučilištu u Chicagu. Tijekom rada na tom radnom mjestu, upravljao je labaratorijem u kojem je izvršena prva nuklearna lančana reakcija.