Нобелова награда за физику
Пређи на навигацију
Пређи на претрагу
![]() |
Нобелова награда за физику додјељује се од 1901. године.
Година | Слика | Добитник | Држава | Разлог |
---|---|---|---|---|
1901. | Wилхелм Цонрад Рöнтген | ![]() |
"за откриће знаменитих зрака које су касније назване по њему"[1] | |
1902. | ![]() |
Хендрик Антоон Лорентз | ![]() |
"за њихово истраживање о утјецају магнетизма на феномен зрачења"[2] |
![]() |
Пиетер Зееман | ![]() | ||
1903. | ![]() |
Антоине Хенри Бецqуерел | ![]() |
"за његово откриће спонтане радиоактивности"[3] |
![]() |
Пиерре Цурие | ![]() |
"за њихово заједничко истраживање феномена радиоактивности којег је открио професор Хенри Бецqуерел"[3] | |
![]() |
Марие Цурие | ![]() ![]() | ||
1904. | ![]() |
Јохн Wиллиам Струтт Раyлеигх | ![]() |
"за његово истраживање густоћа најважнијих плинова и за његово откриће аргона које је било везано уз та истраживања"[4] |
1905. | ![]() |
Пхилипп Ленард | ![]() |
"за његов рад на катодним зракама"[5] |
1906. | ![]() |
Јосепх Јохн Тхомсон | ![]() |
"за његова теоретска и експериментална истраживања о проводности електрицитета од стране плиова"[6] |
1907. | ![]() |
Алберт Абрахам Мицхелсон | ![]() |
"за његове оптичке инструменте, те спектроскопска и метеоролошка истраживања која је провео уз њихову помоћ"[7] |
1908. | ![]() |
Габриел Липпманн | ![]() |
"за његову методу фотографског репродуцирања боје темељеном на феномену интерференције"[8] |
1909. | ![]() |
Гуглиелмо Марцони | ![]() |
"за њихов допринос у развоју бежичне телеграфије"[9] |
![]() |
Карл Фердинанд Браун | ![]() | ||
1910. | ![]() |
Јоханнес Дидерик ван дер Wаалс | ![]() |
"за његов рад на једнаџби стања плинова и текућина"[10] |
1911. | ![]() |
Wилхелм Wиен | ![]() |
"за његово откриће закона о исијавању топлине"[11] |
1912. | ![]() |
Нилс Густаф Далéн | ![]() |
"за његов изум аутоматских вентила који су намијењени кориштењу у свјетионицима заједно с плинским акумулаторима"[12] |
1913. | ![]() |
Хеике Камерлингх-Оннес | ![]() |
"за његова истраживања о својствима материје на ниским температурама која су на концу довела до производње текућег хелија"[13] |
1914. | ![]() |
Маx вон Лауе | ![]() |
"за његово откриће дифракције X-зрака у кристалима"[14] |
1915. | ![]() |
Wиллиам Хенрy Брагг | ![]() |
"за њихову анализу структуре кристала помоћу X-зрака"[15] |
![]() |
Wиллиам Лаwренце Брагг | ![]() | ||
1916. | Није додијељена | |||
1917. | ![]() |
Цхарлес Гловер Баркла | ![]() |
"за његово откриће карактеристичног X-зрачења елемената"[16] |
1918. | ![]() |
Маx Планцк | ![]() |
"за његове заслуге у унапријеђењу физике које је постигао открићем енергетског кванта"[17] |
1919. | ![]() |
Јоханнес Старк | ![]() |
"за његово откриће Допплеровог ефекта у анодним зракама и за подјелу спектралних линија у електричним пољима"[18] |
1920. | ![]() |
Цхарлес Éдоуард Гуиллауме | ![]() |
"за његове заслуге око побољшања прецизности мјерења у физици кроз његово откриће аномалија у легурама никла и жељеза"[19] |
1921. | ![]() |
Алберт Еинстеин | ![]() ![]() |
"за његов допринос теоријској физици, а посебно за откриће закона фотоелектричног ефекта"[20] |
1922. | ![]() |
Ниелс Бохр | ![]() |
"за његов допринос у истраживању структуре атома и радијације која из њих зрачи"[21] |
1923. | ![]() |
Роберт Андреwс Милликан | ![]() |
"за његов рад на елементарном набоју електрицитета и рад на фотоелектичном ефекту"[22] |
1924. | ![]() |
Карл Манне Георг Сиегбахн | ![]() |
"за открића и истраживање на подручју спектроскопије X-зрака"[23] |
1925. | ![]() |
Јамес Францк | ![]() |
"за њихово откриће закона који управљају утјецајем електрона на атом"[24] |
![]() |
Густав Лудwиг Хертз | ![]() | ||
1926. | ![]() |
Јеан Баптисте Перрин | ![]() |
"за рад на дисконтинуираној структури материје, а нарочито за откриће седиментацијске равнотеже"[25] |
1927. | ![]() |
Артхур Холлy Цомптон | ![]() |
"за његово откриће ефекта названог по њему"[26] |
![]() |
Цхарлес Тхомсон Реес Wилсон | ![]() |
"за његову методу којом је омогућио да се трагови електрично набијених честица виде помоћу кондензације"[26] | |
1928. | ![]() |
Оwен Wилланс Рицхардсон | ![]() |
"за истраживање термионичког феномена и посебно за откриће закона који носи његово име"[27] |
1929. | ![]() |
Лоуис де Броглие | ![]() |
"за његово откриће валне природе електрона"[28] |
1930. | Чандрасекара Венката Раман | ![]() |
"за његов рад на распршењу свјетолсти и за откриће ефекта названог по њему"[29] | |
1931. | Није додијељена | |||
1932. | ![]() |
Wернер Хеисенберг | ![]() |
"за стварање квантне механике, чија је примјена, интер алиа, довела до открића алотропских модификација водика"[30] |
1933. | ![]() |
Ерwин Сцхрöдингер | ![]() |
"за откриће нових продуктивих форми атомске теорије"[31] |
![]() |
Паул Дирац | ![]() | ||
1934. | Није додијељена | |||
1935. | ![]() |
Јамес Цхадwицк | ![]() |
"за откриће неутрона"[32] |
1936. | ![]() |
Вицтор Франз Хесс | ![]() |
"за откриће козмичке радијације"[33] |
Царл Давид Андерсон | ![]() |
"за откриће позитрона"[33] | ||
1937. | ![]() |
Цлинтон Јосепх Дависсон | ![]() |
"за њихово експериментално откриће дифракције електрона у кристалима"[34] |
![]() |
Георге Пагет Тхомсон | ![]() | ||
1938. | ![]() |
Енрицо Ферми | ![]() |
"за његове демонстрације о постојању нових радиоактивних елемената помоћу ирадијације неутрона и за његово повезано откриће нуклеарних реакција изазваних спорим неутронима"[35] |
1939. | ![]() |
Ернест Лаwренце | ![]() |
"за изум и развој циклотрона и за резултате добивене њим, посебно за резултате с умјетним радиоактивним елементима"[36] |
1940. | Није додијељена | |||
1941. | Није додијељена | |||
1942. | Није додијељена | |||
1943. | ![]() |
Отто Стерн | ![]() |
"за његов допринос у развоју методе молекуларних зрака и његово откриће магнетског момента протона"[37] |
1944. | ![]() |
Исидор Исаац Раби | ![]() |
"за његову методу снимања магнетских својстава атомске језгре"[38] |
1945. | ![]() |
Wолфганг Паули | ![]() |
"за његово откриће принципа искључења, знаног и као Паулијев принцип"[39] |
1946. | ![]() |
Перцy Wиллиамс Бридгман | ![]() |
"за изум уређаја који производи изразито висок тлак и за открића која је направио на пољу физике високог тлака"[40] |
1947. | ![]() |
Едwард Апплетон | ![]() |
"за његово истраживање физике горње атмосфере, а посебно због открића тако званог Апплетоновог слоја"[41] |
1948. | ![]() |
Патрицк Маyнард Стуарт Блацкетт | ![]() |
"за његов развој Wилсонове коморе и због његових открића на пољу нуклеарне физике и козмичке радијације"[42] |
1949. | ![]() |
Хидеки Јукава | ![]() |
"за његово предвиђање постојања мезона на темељу теоријског рада на нуклеарним силама"[43] |
1950. | ![]() |
Цецил Франк Поwелл | ![]() |
"за његово откриће фотографске методе проучавања нуклеарних процеса и његова открића о мезонима која је направио помоћу ове методе"[44] |
1951. | ![]() |
Јохн Доуглас Цоцкцрофт | ![]() |
"за њихов рад а трансмутацији атомске језгре помоћу умјетно акцелерираних атомских честица"[45] |
![]() |
Ернест Тхомас Синтон Wалтон | ![]() | ||
1952. | ![]() |
Фелиx Блоцх | ![]() |
"за њихов развој нових метода за нуклеарно магнетско мјерење и за открића повезана с тиме"[46] |
![]() |
Едwард Миллс Пурцелл | ![]() | ||
1953. | ![]() |
Фритс Зернике | ![]() |
"за његову демонстрацију фазне контрастне методе, а посебно због његовог изума контрастно фазног микроскопа"[47] |
1954. | ![]() |
Маx Борн | ![]() ![]() |
"за његова фундаментална истраживања на пољу квантне механике, а посебно за његову статистичку интерпретацију валне функције"[48] |
![]() |
Wалтхер Ботхе | ![]() |
"за његову методу случајности и открића повезана с њом"[48] | |
1955. | ![]() |
Wиллис Еугене Ламб | ![]() |
"за његова открића везана уз фину структуру водиковог спектра"[49] |
![]() |
Полyкарп Кусцх | ![]() |
"за прецизно утврђивање магнетског момента електрона"[49] | |
1956. | ![]() |
Јохн Бардеен | ![]() |
"за њихов рад на полуводичима и за њихово откриће транзистора"[50] |
![]() |
Wалтер Хоусер Браттаин | ![]() | ||
![]() |
Wиллиам Брадфорд Схоцклеy | ![]() | ||
1957. | ![]() |
Цунг-Дао Ли | ![]() |
"за њихово проучавање паритетних закона које је довело до важних открића везана уз елементарне честице"[51] |
![]() |
Чен Нинг Јанг | ![]() | ||
1958. | ![]() |
Павел Алексејевич Черенков | ![]() |
"за њихово откриће и интерпретацију Черенковљевог ефекта"[52] |
![]() |
Иља Франк | ![]() | ||
![]() |
Игор Јевгенијевич Тамм | ![]() | ||
1959. | ![]() |
Оwен Цхамберлаин | ![]() |
"за њихово откриће антипротона"[53] |
![]() |
Емилио Гино Сегрè | ![]() | ||
1960. | Доналд Артхур Гласер | ![]() |
"за откриће коморе на мјехуриће"[54] | |
1961. | ![]() |
Роберт Хофстадтер | ![]() |
"за његов рад на распршивању електрона у атомској језгри и за његова открића о структури атомске језгре која је постигао помоћу тог рада"[55] |
![]() |
Рудолф Лудwиг Мöссбауер | ![]() |
"за његов рад на апсорпцији резонанције γ-зрачења и повзеног открића ефекта који носи његово име"[55] | |
1962. | ![]() |
Лав Давидович Ландау | ![]() |
"за пионирске теорије у истраживању кондензиране твари, посебно текућег хелија"[56] |
1963. | ![]() |
Еугене Паул Wигнер | ![]() |
"за доприносе теорији атомске језгре и елементарних честица, особито кроз откриће и примјену основних принципа симетрије"[57] |
![]() |
Мариа Гоепперт-Маyер | ![]() |
"за открића у вези љускастом структуром нуклеарних језгара"[57] | |
![]() |
Ј. Ханс D. Јенсен | ![]() | ||
1964. | ![]() |
Николај Генадијевич Басов | ![]() |
"за фундаментални рад на пољу квантне електронике, који је довео до израде осцилатора и појачала темељених на масер-ласер принципу"[58] |
![]() |
Александар Михајлович Прохоров | ![]() | ||
Цхарлес Хард Тоwнес | ![]() | |||
1965. | ![]() |
Рицхард Пхиллипс Феyнман | ![]() |
"за њихов фундаментални рад на пољу квантне електродинамике, с далекосежним посљедицама за физику елементарних честица"[59] |
![]() |
Јулиан Сцхwингер | ![]() | ||
![]() |
Схин'ицхирō Томонага | ![]() | ||
1966. | ![]() |
Алфред Кастлер | ![]() |
"за откриће и развој оптичких метода за проучавање Хертзове резонанције у атомима"[60] |
1967. | ![]() |
Ханс Албрецхт Бетхе | ![]() |
"за допринос у теорији нуклеарних реакција, посебно за открића битна за разумјевање стварања енергије у звијездама"[61] |
1968. | ![]() |
Луис Алварез | ![]() |
"за његов одлучујући допринос на пољу физике елементарних честица, посебно због открића великог броја резонанцијских стања, која су постигнута користећи његову технику кориштења водикове мјехурасте коморе и анализе података"[62] |
1969. | ![]() |
Мурраy Гелл-Манн | ![]() |
"за допринос и открића битна за класификацију елементарних честица и њихових интеракција"[63] |
1970. | ![]() |
Ханнес Олоф Гöста Алфвéн | ![]() |
"за његов фундаментални рад и открића на пољу магнетне хидродинамике с плодним примјенама у различитим гранама физике плазме"[64] |
![]() |
Лоуис Еугèне Фéлиx Нéел | ![]() |
"за његов фундаментални рад и открића везана уз антиферомагнетизам и феромагнетизам која су довела до важних примјена у физици чврстих твари"[64] | |
1971. | Деннис Габор | ![]() ![]() |
"за његов изум и развој холографске методе"[65] | |
1972. | ![]() |
Јохн Бардеен | ![]() |
"за њихову теорију суправодљивости, обично називану БЦС теорија"[66] |
![]() |
Леон Неил Цоопер | ![]() | ||
![]() |
Јохн Роберт Сцхриеффер | ![]() | ||
1973. | Лео Есаки | ![]() |
"за њихова експериментална открића везана феномен тунелирања у полуводичима и суправодичима"[67] | |
![]() |
Ивар Гиаевер | ![]() | ||
Бриан Давид Јосепхсон | ![]() |
"за теоријско предвиђање својстава тунелирања супраструја кроз баријеру, конкретно, феномен који је данас опћепознат као Јосепхсонов ефект"[67] | ||
1974. | Мартин Рyле | ![]() |
"за њихово пионирско истраживање на пољу радио астрофизике: Рyлеу за проматрања и изуме, посебице за технику синтезе апертуре, и Хеwисху за његову одлучујућу улогу у открићу пулсара"[68] | |
Антонy Хеwисх | ![]() | |||
1975. | Ааге Ниелс Бохр | ![]() |
"за откриће везе између колективног гибања и гибања честица у атомској језгри и развој теорије структуре атомске језгре темељен на тој вези"[69] | |
Бен Роy Моттелсон | ![]() | |||
Лео Јамес Раинwатер | ![]() | |||
1976. | Буртон Рицхтер | ![]() |
"за њихов пионирски рад на открићу тешке елементарне честице нове врсте"[70] | |
![]() |
Самуел Чао Чунг Тинг | ![]() | ||
1977. | ![]() |
Пхилип Wаррен Андерсон | ![]() |
"за њихов темељни теоријски допринос у истраживањима електронске структуре магнетских и неуређених система"[71] |
Невилл Францис Мотт | ![]() | |||
![]() |
Јохн Хасброуцк Ван Влецк | ![]() | ||
1978. | ![]() |
Пјотр Леонидович Капица | ![]() |
"за иновације и открића на продручју физике ниских температура"[72] |
![]() |
Арно Аллан Пензиас | ![]() |
"за откриће позадинског микровалног зрачења"[72] | |
Роберт Wоодроw Wилсон | ![]() | |||
1979. | ![]() |
Схелдон Лее Гласхоw | ![]() |
"за њихов допринос теорији унифициране слабе и електромагнетске интеракције међу елементарним честицама, укључујући, интер алиа, предвиђање слабе неутралне струје"[73] |
Абдус Салам | ![]() | |||
![]() |
Стевен Wеинберг | ![]() | ||
1980. | ![]() |
Јамес Wатсон Цронин | ![]() |
"за откриће кршења основних принципа симетрије у распаду неутралних К-мезона"[74] |
Вал Логсдон Фитцх | ![]() | |||
1981. | ![]() |
Ницолаас Блоемберген | ![]() |
"за њихов допринос развоју ласерске спектроскопије"[75] |
![]() |
Артхур Леонард Сцхаwлоw | ![]() | ||
![]() |
Каи Манне Бöрје Сиегбахн | ![]() |
"за његов допринос развоју високорезолуцијске електронске спектроскопије"[75] | |
1982. | Кеннетх Г. Wилсон | ![]() |
"за његову теорију за критичне феномене везане уз транзиције фазе"[76] | |
1983. | Субрамањан Чандрасекар | ![]() |
"за његова теоријска проучавања физикалних процеса важних за структуру и еволуцију звијезда"[77] | |
Wиллиам Алфред Фоwлер | ![]() |
"за његова теоријска и експериментална проучавања нуклеарних реакција важних за формирање кемијских елемената у свемиру"[77] | ||
1984. | ![]() |
Царло Руббиа | ![]() |
"за њихове одлучујуће доприносе великом пројекту комуникатора слабих интеракција, који је довео до открића W и З бозона"[78] |
Симон ван дер Меер | ![]() | |||
1985. | ![]() |
Клаус вон Клитзинг | ![]() |
"за откриће квантизираног Халловог ефекта"[79] |
1986. | Ернст Руска | ![]() |
"за његов фундаментални рад на пољу електронске оптике и за дизајнирање првог електронског микроскопа"[80] | |
![]() |
Герд Бинниг | ![]() |
"за њихов дизајн скенирајућег тунелирајућег микроскопа"[80] | |
![]() |
Хеинрицх Рохрер | ![]() | ||
1987. | Јоханнес Георг Беднорз | ![]() |
"за њихов важан продор у открићу суправодљивости у керамичким материјалима"[81] | |
![]() |
Карл Алеxандер Мüллер | ![]() | ||
1988. | ![]() |
Леон Маx Ледерман | ![]() |
"за методу неутрино зрака и за демонстрацију дупликатне структуре лептона кроз откриће мион неутрина"[82] |
Мелвин Сцхwартз | ![]() | |||
Јацк Стеинбергер | ![]() | |||
1989. | Норман Фостер Рамсеy | ![]() |
"за изум методе одвојених осцилацијских поља и њезину примјену у водиковом масеру и осталим атомским сатовима"[83] | |
Ханс Георг Дехмелт | ![]() |
"за развој ионске замке"[83] | ||
Wолфганг Паул | ![]() | |||
1990. | Јероме I. Фриедман | ![]() |
"за њихова истраживања везана уз дубоко нееластично распршивање електрона на протонима и везаним неутронима, која су била од изнимне важности за развој кварковског модела у физици честица"[84] | |
![]() |
Хенрy Wаy Кендалл | ![]() | ||
Рицхард Е. Таyлор | ![]() | |||
1991. | ![]() |
Пиерре-Гиллес де Геннес | ![]() |
"за откриће да методе развијене за проучавање феномена реда у једноставним суставима могу бити генерализиране на мало комплексније форме твари, као што су текући кристали и полимери"[85] |
1992. | ![]() |
Георгес Цхарпак | ![]() |
"за изум и развој детектора честица, нарочито Вишеанодног пропорционалног бројача"[86] |
1993. | Русселл Алан Хулсе | ![]() |
"за откриће новог типа пулсара, што је отворило нове могућности за проучавање гравитације"[87] | |
![]() |
Јосепх Хоотон Таyлор, Јр. | ![]() | ||
1994. | ![]() |
Бертрам Броцкхоусе | ![]() |
"за развој неутронске спектроскопије" и "за пионирске доприносе развоју техника распршиваја неутрона за проучавање кондензиране твари"[88] |
Цлиффорд Гленwоод Схулл | ![]() |
"ра развој технике дифракције неутрона" и "за пионирске доприносе развоју техника распршиваја неутрона за проучавање кондензиране твари"[88] | ||
1995. | ![]() |
Мартин Леwис Перл | ![]() |
"за откриће тау лептона" и "за пионирске експерименталне доприносе физици лептона"[89] |
![]() |
Фредерицк Реинес | ![]() |
"за откриће неутрина" и "за пионирске експерименталне доприносе физици лептона"[89] | |
1996. | ![]() |
Давид Моррис Лее | ![]() |
"за откриће суперфлуидности у хелију-3"[90] |
![]() |
Доуглас D. Осхерофф | ![]() | ||
![]() |
Роберт Цолеман Рицхардсон | ![]() | ||
1997. | ![]() |
Стевен Чу | ![]() |
"за развој метода за хлађење и хватање атома ласерским свјетлом"[91] |
Цлауде Цохен-Танноудји | ![]() | |||
![]() |
Wиллиам Даниел Пхиллипс | ![]() | ||
1998. | ![]() |
Роберт Б. Лаугхлин | ![]() |
"за њихово откриће нове форме квантног флуида са дјеломично набијеним ексцитацијама"[92] |
![]() |
Хорст Лудwиг Стöрмер | ![]() | ||
Даниел Цхее Тсуи | ![]() | |||
1999. | ![]() |
Герардус 'т Хоофт | ![]() |
"за расвјетљавање квантне структуре слабих електричних интеракција у физици"[93] |
![]() |
Мартинус Ј. Г. Велтман | ![]() | ||
2000. | ![]() |
Жорес Иванович Алфјоров | ![]() |
"за развој хетероструктура полуводича кориштених у електроници високох брзина и оптоелектроници"[94] |
Херберт Кроемер | ![]() | |||
Јацк Ст. Цлаир Килбy | ![]() |
"за његову улогу у изуму интегрираног круга"[94] | ||
2001. | Ериц Аллин Цорнелл | ![]() |
"за постизање Босе-Еинстеинове кондензације у плиновима алкалних метала и за ране фундаменталне студије о својствима кондензата"[95] | |
Царл Едwин Wиеман | ![]() | |||
![]() |
Wолфганг Кеттерле | ![]() | ||
2002. | ![]() |
Раyмонд Давис, Јр. | ![]() |
"за пионирске доприносе астрофизици, посебице у детекцији козмичких наутрина"[96] |
Масатоши Кошиба | ![]() | |||
![]() |
Риццардо Гиаццони | ![]() |
"за пионирске доприносе астрофизици који су довели до открића извора козмичких X-зрака"[96] | |
2003. | ![]() |
Алексеј Алексејевич Абрикосов | ![]() ![]() |
"за пионирски допринос теорији суправодича и суперфлуида"[97] |
![]() |
Виталиј Лазаревич Гинзбург | ![]() | ||
![]() |
Антхонy Јамес Леггетт | ![]() ![]() | ||
2004. | Давид Ј. Гросс | ![]() |
"за откриће асимптотске слободе у теорији јаких интеракција"[98] | |
Хугх Давид Политзер | ![]() | |||
![]() |
Франк Wилцзек | ![]() | ||
2005. | ![]() |
Роy Ј. Глаубер | ![]() |
"за његов допринос квантној теорији оптичке кохеренције"[99] |
![]() |
Јохн L. Халл | ![]() |
"за њихов допринос развоју ласерске спектроскопије, окључујући и оптички фреквентни чешаљ тецхниqуе"[99] | |
![]() |
Тхеодор W. Хäнсцх | ![]() | ||
2006. | ![]() |
Јохн C. Матхер | ![]() |
"за њихово откриће облика црног тијела и антисотропије козмичког микровалног позадинског зрачења"[100] |
![]() |
Георге Ф. Смоот | ![]() | ||
2007. | ![]() |
Алберт Ферт | ![]() |
"за откриће гигантског магнетног отпора"[101] |
![]() |
Петер Грüнберг | ![]() | ||
2008. | ![]() |
Макото Кобајаши | ![]() |
"за откриће извора разбијене симетрије која предвиђа постојање најмање три обитељи кварка у природи"[102] |
![]() |
Тошихиде Маскава | ![]() | ||
![]() |
Јоичиро Намбу | ![]() |
"за откриће механизма спонтаног разбијања симетрије у субатомској физици"[102] | |
2009. | ![]() |
Цхарлес К. Као | ![]() ![]() ![]() |
"за откриће на подручју брзог пријеноса података оптичким влакнима"[103] |
![]() |
Wиллард С. Боyле | ![]() ![]() |
"за развој чипова осјетљивих на свјетло који се налазе у дигиталним камерама"[103] | |
![]() |
Георге Е. Смитх | ![]() | ||
2010. | ![]() |
Андре Геим | ![]() ![]() |
"за револуционарна откриће својствава алотропске модификације угљика графена"[104] |
![]() |
Константин Новоселов | ![]() ![]() | ||
2011. | ![]() |
Саул Перлмуттер | ![]() |
“за откриће убрзане експанзије свемира кроз опажања удаљених супернова”"[105] |
![]() |
Бриан П. Сцхмидт | ![]() ![]() | ||
![]() |
Адам Г. Риесс | ![]() | ||
2012. | ![]() |
Серге Хароцхе | ![]() |
" за револуционарне експерименталне методе који су омогућили директну манипулацију квантним системима."[106] |
![]() |
Давид Ј. Wинеланд | ![]() | ||
2013. | ![]() |
Франçоис Енглерт | ![]() |
"за теоријско откривање механизма, који доприноси нашем разумијевању подријетла масе субатомских честица и које је недавно потврђено проналаском те предвиђене фундаменталне честице, од стране АТЛАС и ЦМС експеримената у ЦЕРН-овом Великом хадронском сударачу"[107] |
![]() |
Петер Хиггс | ![]() | ||
2014. | ![]() |
Исаму Акасаки | ![]() |
"за изум ефикасних ЛЕД диода које су омогућиле јаке и енергетски штедљиве изворе свјетлости"[108] |
![]() |
Хиросхи Амано | ![]() | ||
![]() |
Схуји Накамура | ![]() | ||
2015. | ![]() |
Такааки Кајита | ![]() |
"за откриће осцилација неутрина, које показују да неутрини имају масу"[109] |
![]() |
Артхур Б. МцДоналд | ![]() | ||
2016. | ![]() |
Давид Ј. Тхоулесс | ![]() ![]() |
"за теоријска открића транзиција тополошких фаза и тополошких фаза материје"[110] |
![]() |
Дунцан Халдане | ![]() | ||
![]() |
Јохн M. Костерлитз | ![]() | ||
2017. | ![]() |
Раинер Wеисс | ![]() ![]() |
"за њихов одлучујући допринос ЛИГО детектору и проматрању гравитацијских валова"[111] |
![]() |
Кип Тхорне | ![]() | ||
![]() |
Баррy Барисх | ![]() | ||
2018. | Артхур Асхкин | ![]() |
"за њихове револуционарне иновације на пољу физике ласера"[112] | |
![]() |
Гéрард Моуроу | ![]() | ||
Донна Стрицкланд | ![]() | |||
2019. | ![]() |
Јим Пееблес | ![]() ![]() |
"за теоретска открића у физикалној козмологији"[112] |
Мицхел Маyор | ![]() |
"за откриће егзопланета који орбитира око звијезде сличне Сунцу" | ||
![]() |
Дидиер Qуелоз | ![]() | ||
2020 | ![]() |
Рогер Пенросе | ![]() |
"за откриће да је формација црне рупе снажна претпоставка опће теорије релативности"[113] |
![]() |
Реинхард Гензел | ![]() |
"за откриће супермасивног компактног објекта у средишту наше галаксије"[113] | |
![]() |
Андреа Гхез | ![]() | ||
2021 | ![]() |
Гиоргио Париси | ![]() |
"за откривање међуигра нереда и флуктуација у физичким системима од атомских до планетарних размера"[114] |
Клаус Хасселманн | ![]() |
"за физичко моделирање Земљиној клими, квантификовање варијабилности која предвиђа глобално затопљење"[114] | ||
![]() |
Схукурō Манабе | ![]() ![]() |
Извори
[уреди | уреди извор]- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1901”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1902”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 3,0 3,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1903”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1904”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1905”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1906”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1907”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1908”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1909”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1910”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1911”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1912”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1913”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1914”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1915”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1917”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1918”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1919”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1920”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1921”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1922”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1923”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1924”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1925”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1926”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 26,0 26,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1927”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1928”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1929”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1930”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1932”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1933”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1935”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 33,0 33,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1936”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1937”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1938”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1939”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1943”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1944”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1945”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1946”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1947”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1948”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1949”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1950”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1951”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1952”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1953”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 48,0 48,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1954”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 49,0 49,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1955”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1956”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1957”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1958”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1959”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1960”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 55,0 55,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1961”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1962”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 57,0 57,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1963”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1964”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1965”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1966”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1967”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1968”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1969”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 64,0 64,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1970”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1971”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1972”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 67,0 67,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1973”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1974”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1975”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1976”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1977”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 72,0 72,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1978”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1979”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1980”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 75,0 75,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1981”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1982”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 77,0 77,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1983”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1984”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1985”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 80,0 80,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1986”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1987”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1988”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 83,0 83,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1989”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1990”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1991”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1992”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1993”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 88,0 88,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1994”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 89,0 89,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1995”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1996”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1997”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1998”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 1999”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 94,0 94,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2000”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2001”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 96,0 96,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2002”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2003”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2004”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 99,0 99,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2005”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2006”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2007”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 102,0 102,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2008”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. 10. 2008.
- ↑ 103,0 103,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2009”. Нобел Фоундатион. Приступљено 6. 10. 2009.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2010”. Нобел Фоундатион. Приступљено 5. 10. 2010.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2011”. Нобел Фоундатион. Приступљено 4. 10. 2011.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2012”. Нобел Фоундатион. Приступљено 9. листопад 2012.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2013 Пресс Релеасе”. Нобел Фоундатион. Архивирано из оригинала на датум 2016-06-08. Приступљено 8. 10. 2013.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2014”. Нобел Фоундатион. Приступљено 2014-10-07.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2015”. Нобел Фоундатион. Приступљено 2015-10-05.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2016”. Нобел Фоундатион. Приступљено 2016-10-04.
- ↑ „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2017”. Нобел Фоундатион. Приступљено 2017-10-03.
- ↑ 112,0 112,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2018”. Нобел Фоундатион. Приступљено 2 Оцтобер 2018.
- ↑ 113,0 113,1 „Тхе Нобел Призе ин Пхyсицс 2020”. Нобел Фоундатион. Приступљено 6 Оцтобер 2020.
- ↑ 114,0 114,1 „НОБЕЛОВА НАГРАДА ЗА ФИЗИКУ Ово троје научника дели овогодишње престижно признање!”. Курир. Приступљено 9. 10. 2021.