Romulus Ladea
Romulus Ladea | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | [2] ![]() Jitin, România ![]() |
Decedat | (69 de ani)[2] ![]() Giurgiu, România ![]() |
Copii | Ioan Ladea |
Cetățenie | ![]() ![]() |
Ocupație | sculptor cadru didactic universitar[*] ![]() |
Limbi vorbite | limba română ![]() |
Activitate | |
Domeniu artistic | sculptură[1], arte vizuale[1] ![]() |
Studii | [[Universitatea Națională de Arte București| (Academia de Belle Arte, prof. D. Paciurea). Specializarea sculptura in Franta cu prof. A. Bourdelle la Academie de la Grande Chaumiere,(Paris} ;
desen, la Academie Julian si Ecole du Louvre. Practicant in atelierul de sculptura al lui C. Brancusi |
Pregătire | Dimitrie Paciurea, Constantin Brâncuși |
Profesor pentru | Wilhelm Fabini, Ion Vlasiu |
Opere importante | Grupul statuar Școala Ardeleană din Cluj |
A influențat pe | A fost fondatorul școlii românești de sculptură modernă |
Premii | 1964 - Maestru Emerit al Artei |
Modifică date / text ![]() |
Romulus Ladea, cunoscut și ca Romul Ladea, (n. 17 mai 1901, Jitin, Caraș-Severin – d. 27 august 1970, Joița, zona Arcuda, județul Giurgiu) a fost un sculptor român, profesor universitar la Cluj.
Viața și studiile
[modificare | modificare sursă]Romulus Ladea s-a născut în Banatul românesc, regiune cu puternice tradiții locale în arta, cultura și obiceiurile din România.
După studii secundare la Oravița și studii medii la Școala Superioară de Arte și Meserii din Timișoara, vine la București și în 1921 se înscrie la Academia de Belle Arte unde îl are profesor pe Dimitrie Paciurea, personalitatea reprezentativă a sculpturii si învățământului artistic din România modernă. Debutul artistic este înregistrat în anul 1923 la Expoziția Artelor Plastice de la Cluj. Viziunea autoritară a portretelor expuse îl impune atenției criticilor din capitala culturală a Transilvaniei, filosoful Lucian Blaga apreciind : „apariția viitorului mare sculptor”. În anul 1924 realizează în bronz două prime monumente de for public: bustul istoricului A.D. Xenopol și bustul eroului Avram Iancu. În această perioadă de început face rodnice popasuri în două călătorii de studii în străinătate, la muzeele și expozițiile din Budapesta, Viena, München, Berlin, Dresda, Paris, experiențe care îi deschid noi înțelegeri artistice asupra operelor marilor sculptori ai Renașterii italiene, Donatello și Michelangelo, și ale sculptorilor epocii moderne, Auguste Rodin și Antoine Bourdelle.
Pregătirea profesională în străinătate
[modificare | modificare sursă]În 1924-1925 se află la Paris pentru perfecționarea studiilor. Urmează cursurile și lecțiile de sculptură în atelierul unde preda Antoine Bourdelle la Academie de la Grande Chaumiere, academie liberă, faimoasă în lume, în acel timp, datorită explicațiilor didactice și culturale ale maestrului. Urmează cursuri de desen, anatomie artistică și istorie a artei la Academia Julian și la Ecole du Louvre. În primăvara anului 1925 este practicant în atelierul lui Brâncuși din Montparnasse, angajat să lucreze la trei opere ale sculptorului, celebru la acea vreme.
Paralel cu perfecționarea măiestriei continuă studiul operelor de sculptură universală din muzee, face schițe și notări după operele artiștilor contemporani din expozițiile pariziene, Expoziția Internațională Art Deco deschisă în acel an, 1925, fiind hotărâtoare ca informație și influență estetică prin conceptele artei moderne contemporane.
Opera lui Ladea a intrat de timpuriu în circuitul marilor valori naționale.
Lucrările sale de artă împodobesc numeroase orașe ale țării. Opera sa este una profund realistă, care exprimă eroicul ca atitudine de înfruntare a destinului, dar și dragostea, bunătatea, blândețea și grația. Fiind de facto fondatorul școlii românești de sculptură modernă, Ladea a exercitat o influență importantă asupra artei românești.
Alături de participarea consecventă la expoziții de grup și colective, lucrările sale au prezentate publicului în retrospectivele organizate în 1958 la București, și în 1965, la Muzeul de Artă din Cluj. Înalta prețuire a muncii și a creației sale s-a concretizat în acordarea titlurilor de Artist emerit (1957) și Maestru emerit al artei (1964).
Prin Decretul nr. 514 din 18 august 1964 al Consiliului de Stat al Republicii Populare Romîne, sculptorului Romulus Ladea i s-a acordat titlul de Maestru Emerit al Artei din Republica Populară Romînă „pentru merite deosebite în activitatea desfășurată în domeniul teatrului, muzicii, artelor plastice și cinematografiei”.[3]
Viziunea artistică
[modificare | modificare sursă]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6f/Bustul_lui_A._D._Xenopol_sculptat_de_Romul_Ladea.jpg/220px-Bustul_lui_A._D._Xenopol_sculptat_de_Romul_Ladea.jpg)
De la prima expoziție personală, Ladea a gândit și a sculptat, din punct de vedere artistic, românește. El s-a străduit să materializeze în lemn și în piatră, semnele majore ale unei spiritualități care ne este specifică, sculptând chipuri de eroi, fapte și idei reprezentative pentru istoria noastră.
Sensul conștient, activ al apartenenței sale la un fond tradițional ce se cere continuat și îmbogățit a fost afirmat nu o dată de către artist: " În realitate, a existat o singură cale pe care am pornit în vremea uceniciei mele artistice și pe care am urmat-o neabătut toată viața mea. Calea aceasta a fost studierea atentă, cu pasiune și cu venerație totodată, a artei noastre populare, dorința permanentă de a înțelege și de a pătrunde până în sensurile ei cele mai adânci atitudinea spirituală atât de caracteristică a omului nostru față de artă și viață."
Romul Ladea este adeseori considerat, de către mulți critici de artă, a fi fost format la "școlile" unor mari sculptori ai secolului 20, așa cum ar fi Constantin Brâncuși și Auguste Rodin, și deci fiind unul dintre continuatorii sculpturii figurative moderne.
Sculptorul încetează din viață la 27 august 1970. În 1971, la Cluj, și la București se organizează mari retrospective ale întregii sale opere. L-a avut printre alții ca student pe sculptorul Wilhelm Fabini.
Opere
[modificare | modificare sursă]- Grupul statuar Școala Ardeleană din Cluj
- Bustul lui Nicolae Balcescu Cluj-Napoca
- Bustul lui Horia din Albac
- Horia, Cloșca și Crișan
- Bustul lui Alexandru D. Xenopol de la Arad
- Simion Bărnuțiu[1]
- Bustul lui Avram Iancu, turnat în bronz, inaugurat la 31 august 1924 la Baia de Criș, cu ocazia centenarului nașterii eroului.[4]
- Țărani bănățeni
- Bătrâni
- Tatăl meu
- Mama mea
- Maternitate
- Cap de copil
- Nuduri
- Avram Iancu de la Vidra și de la Huedin
- Iorgu Iorgovan[2][3]
- Sándor Petőfi de la Sighișoara
- Busturi și statui ale unor scriitori: Mihai Eminescu, Ion Creangă, Lucian Blaga din Cluj, Liviu Rebreanu din Cluj, Ion Agârbiceanu din Cluj etc.
Referințe
[modificare | modificare sursă]- ^ a b Czech National Authority Database, accesat în
- ^ a b Romul Ladea, Ladea, Romul[*]
- ^ Decretul nr. 514 din 18 august 1964 al Consiliului de Stat al Republicii Populare Romîne, pentru conferirea de titluri unor cadre artistice, publicat în Buletinul Oficial nr. 12 din 27 august 1964.
- ^ „Cultul lui Avram Iancu Centenarul nașterii, la 1924 vizita Regelui Ferdinand în Munții Apuseni”. Arhivat din original la . Accesat în .
Bibliografie
[modificare | modificare sursă]- Mircea Țoca, Sculptori clujeni, Editura Meridiane, București, 1978;
- Gheorghe Luchescu, Din galeria personalităților timișene, Editura Dacia Europa Nova, 1996.
- Adriana Botez-Crainic, Ladea, Editura Monitorul Oficial, 2017