Petru al III-lea
Petru al III-lea | |
Domn al Moldovei | |
Date personale | |
---|---|
Născut | 1422[1] ![]() |
Decedat | 1452 (30 de ani) ![]() |
Părinți | Alexandru cel Bun ![]() |
Frați și surori | Ștefan al II-lea al Moldovei Iliaș I al Moldovei Petru Aron Bogdan al II-lea al Moldovei ![]() |
Apartenență nobiliară | |
Familie nobiliară | Dinastia Mușatinilor |
Domnitor al Moldovei ![]() | |
Domnie | martie 1443 – aprilie 1445 |
Predecesor | Ștefan al II-lea al Moldovei |
Succesor | Ștefan al II-lea al Moldovei |
Domnitor al Moldovei ![]() | |
Domnie | august 1447 – decembrie 1447 |
Predecesor | Ștefan al II-lea al Moldovei |
Succesor | Roman al II-lea al Moldovei |
Domnitor al Moldovei ![]() | |
Domnie | februarie 1448 – octombrie 1448 |
Predecesor | Roman al II-lea al Moldovei |
Succesor | Ciubăr Vodă |
Modifică date / text ![]() |
Petru al III-lea (n. 1422[1] – d. 1452), fiu legitim al lui Alexandru cel Bun din a patra sa căsătorie cu doamna Marena,[2] a fost domn al Moldovei de trei ori:
Domnie
[modificare | modificare sursă]- Prima domnie: martie 1443 - aprilie 1445, în asociere cu fratele său Ștefan al II-lea, se încheie cu tentativa sa nereușită de a-l înlătura pe Ștefan cu ajutor din Transilvania.
- A doua domnie: august - decembrie 1447 - când urmare a înțelegerii cu pan Didrih Buczacki din 15 iulie 1446, acesta din urmă îi acordă ajutor armat cu care Petru se impune asociat la domnia nepotului său Roman al II-lea, fiul fratelui său Iliaș I. Doar câteva luni mai târziu Roman însă va încerca să îl asasineze pe Petru care i-a dejucat planurile și a fugit în Transilvania. Acolo va fi primit de Ioan de Hunedoara și va accepta protecția acestuia ca și căsătoria formală cu o soră mai vârstnică a acestuia. Nu se cunoaște numele doamnei, dar cronicarul polonez Jan Dlugosz menționează că avea 50 de ani, în vreme ce Petru la acea data nu împlinise încă 26 de ani.
- Ultima domnie: singur februarie-aprilie 1448 - octombrie 1448. Petru a murit la doar 26 de ani din cauze și împrejurări necunoscute și a fost înmormântat probabil la mănăstirea Sfântul Nicolae din Poiana Siretului (Pobrata veche), care la rândul ei a dispărut la un moment necunoscut.[3]
Biografie
[modificare | modificare sursă]Pe timpul domniei lui Petru al III-lea, Ioan de Hunedoara (reprezentand Regatul Ungariei) a ocupat Chilia, ca punct strategic al frontului antiotoman și care asigura și accesul Ungariei la Dunărea maritimă si Marea Neagră. De asemenea Petru al III-lea a trimis un contigent de 3000 călăreți in sprijinul campaniei anti-otomane întreprinse de Iancu în Serbia în toamna lui 1448 soldată cu înfrângerea de la Kosovopolje in fața sultanului Murad al II-lea. Alături de moldoveni, bănățeni, maghiari, secui și transilvăneni la acea luptă a participat și un contingent muntean de 4-8000 de luptători condus de voievodul Vladislav al II-lea (1447-1456).[4][5]
Note
[modificare | modificare sursă]- ^ a b https://www.ro.biography.name/conducatori/94-romania/798-petru-al-iii-lea Lipsește sau este vid:
|title=
(ajutor) - ^ Rezachevici 2001, p. 499.
- ^ Rezachevici 2001, p. 508.
- ^ „copie arhivă”. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Andrei Pogăciaș (), Iancu de Hunedoara și campaniile anti-otomane, historia.ro
Bibliografie
[modificare | modificare sursă]- Rezachevici, Constantin (). Cronologia critică a domnilor din Țara Românească și Moldova a. 1324 - 1881. vol. I. București: Editura Enciclopedică. ISBN 973-45-0387-1.
Lectură suplimentară
[modificare | modificare sursă]- (redactor șef) Corneliu Diaconovich: Enciclopedia română I-III., W. Kraft, București, 1898–1904
- Dimitrie Gusti: Enciclopedia României, Imprimeria Națională, București, 1938–1943
- (redactor șef) Athanase Joja: Dicționar enciclopedic român I-IV., Editura Politica, București, 1962–1966
- Vasile Mărculeț – Alexandru V. Ștefănescu – Stănel Ion – Gherghina Boda – George Marcu – Mihai Chiriac – Elena Gabriela Maximciuc – Ioan Mărculeț – Stan Stoica: Dicționarul domnilor Țării Românești și ai Moldovei, Editura Meronia, București, 2009 [1]
- Radu Lungu: Domnitori si Principi ai Tărilor Române, Editura Paideia, București, 2010 [2]
Predecesor: Ștefan al II-lea |
1443 – 1445 |
Succesor: Ștefan al II-lea |
Predecesor: Ștefan al II-lea |
1447 |
Succesor: Roman al II-lea |
Predecesor: Roman al II-lea |
1448 |
Succesor: Ciubăr Vodă |