Petru I al Serbiei
Petru I al Serbiei | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | ![]() Belgrad, Principatul Serbiei[1] ![]() |
Decedat | (77 de ani)[2][3][4][5] ![]() Belgrad, Regatul Iugoslaviei[6] ![]() |
Înmormântat | Oplenac[*] ![]() |
Părinți | Alexandru Karađorđević (prinț al Serbiei) |
Frați și surori | Prințul Arsen al Iugoslaviei[*] Kleopatra Karađorđević[*] ![]() |
Căsătorit cu | Zorka, prințesă a Serbiei (–) ![]() |
Număr de copii | 5 ![]() |
Copii | Prințesa Elena a Serbiei Prințul George al Serbiei Alexandru I al Iugoslaviei Milena Кarađorđević[*] ![]() |
Cetățenie | ![]() ![]() ![]() ![]() |
Religie | Biserica Ortodoxă Sârbă ![]() |
Ocupație | ofițer ![]() |
Limbi vorbite | limba sârbă[7][8] ![]() |
Activitate | |
Apartenență nobiliară | |
Titluri | King of Serbia[*] |
Familie nobiliară | dinastia Karađorđević |
Rege[*] ![]() | |
Semnătură | |
![]() | |
Modifică date / text ![]() |
Petru I (n. , Belgrad, Principatul Serbiei – d. , Belgrad, Regatul Iugoslaviei) a fost fiul lui Alexandru Karađorđević al Serbiei și al Persidei Nenadović, rege al Serbiei în timpul Primului Război Mondial între 15 iunie 1903 și 1 decembrie 1918. La 1 decembrie 1918, a devenit regele sârbilor, croaților și slovenilor și a deținut acest titlu până la moartea sa trei ani mai târziu. Întrucât a fost rege al Serbiei într-o perioadă de mare succes militar sârb, el a fost amintit de poporul sârb drept Regele Petru Eliberatorul și, de asemenea, ca Vechiul Rege.
Petru a fost al cincilea copil și al treilea fiu al lui Alexandru Karađorđević, Prințul Serbiei, și al soției sale, Persida Nenadović. Prințul Alexandru a fost forțat să abdice în 1858, iar Petru a trăit cu familia sa în exil. A luptat alături de Legiunea Străină Franceză în războiul franco-prusac. S-a alăturat ca voluntar sub pseudonimul Peter Mrkonjić la revolta din Herțegovina (1875–1877) împotriva Imperiului Otoman. În 1883, prințul Petru s-a căsătorit cu prințesa Ljubica, fiica regelui Nicolae I al Muntenegrului. Ljubica a devenit cunoscută drept Prințesa Zorka după căsătoria ei. Petru și Zorka au avut cinci copii: Elena, Milena, George, Alexandru și Andrei. După ce tatăl său a murit în 1885, Petru a devenit cap al dinastiei Karađorđević.
După ce regele Alexandru I Obrenović (împreună cu Draga Obrenovic) a fost ucis în timpul loviturii de stat din mai din 1903, Petru Karađorđević a devenit noul rege al Serbiei. Ca rege, el a susținut o configurație constituțională pentru țară și a fost cunoscut pentru politica sa liberală. Stăpânirea lui Petru a fost marcată de o răspândită manifestare a libertăților politice, libertatea presei, evoluția națională, economică și culturală și uneori este numită „epoca de aur” sau „epoca pericleană”.[9] Petru a fost comandantul suprem al Armatei Regale Sârbe în războaiele balcanice. La 24 iunie 1914, bătrânul rege și-a proclamat fiul și moștenitorul tronul Alexandru drept regent. În Primul Război Mondial, regele și armata sa s-au retras prin Principatul Albaniei. Petru a murit în 1921, la vârsta de 77 de ani.
Note
[modificare | modificare sursă]- ^ „Petru I al Serbiei”, Gemeinsame Normdatei, accesat în
- ^ a b Peter I king of Serbia, Encyclopædia Britannica Online, accesat în
- ^ a b Petar Karadjordjevic, Find a Grave, accesat în
- ^ a b Peter I. Karađorđević (Peter), Brockhaus Enzyklopädie
- ^ a b Pere I de Sèrbia, Gran Enciclopèdia Catalana
- ^ „Petru I al Serbiei”, Gemeinsame Normdatei, accesat în
- ^ IdRef, accesat în
- ^ CONOR.SI[*] Verificați valoarea
|titlelink=
(ajutor) - ^ Bataković, Dušan (). „On Parliamentary Democracy in Serbia 1903–1914 Political Parties, Elections, Political Freedoms”. Balcanica (XLVIII): 123–142. doi:10.2298/BALC1748123B.