Iuri Dolgoruki
Iuri Dolgoruki | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | anii 1090 ![]() Pereiaslav, Marele Ducat al Lituaniei, Polonia-Lituania ![]() |
Decedat | (67 de ani)[2] ![]() Kiev, Cnezatul Kievului, Rusia Kieveană[1] ![]() |
Înmormântat | Țerkva Spasa na Berestovi[*] ![]() |
Părinți | Vladimir al II-lea Monomahul[1] Eufimia[*] ![]() |
Frați și surori | Eufemia de Kiew[*] Agafia Vladimirovna[*] Mstislav I Harald al Kievului[*] Viacheslav I of Kiev[*] Yaropolk II of Kiev[*] ![]() |
Copii | Rostislav Iurievici[*] Andrei Bogoliubski[3][4][5] Gleb al Kievului[*] Mihail I al Vladimirului[*] Vsevolod al III-lea al Vladimirului[*][6] Ivan Yuryevich[*] Boris Yurevich[*] Olga Yuryevna[*] Q4104908[*] Mstislav, Duke of Novgorod[*] ...încă 2 ![]() |
Religie | creștinism ortodox[*] ![]() |
Ocupație | politician ![]() |
Limbi vorbite | slava orientală veche ![]() |
Activitate | |
Apartenență nobiliară | |
Titluri | Prince of Rostov[*] prinț al Kievului[*][1] |
Familie nobiliară | Dinastia Rurik |
Prinț al Kievului[*] ![]() | |
Modifică date / text ![]() |
Iuri[7] Vladimirovici (în rusă: Ю́рий Влади́мирович și în ucraineană: Юрій Володи́мирович), poreclit Iuri Dolgoruki[8] (în rusă: Ю́рий Долгору́кий și în ucraineană Юрій Довгору́кий), a fost un Mare Cneaz de Rusia Kieveană (n. anii 1090, Pereiaslav, Marele Ducat al Lituaniei, Polonia-Lituania – d. , Kiev, Cnezatul Kievului, Rusia Kieveană) din Dinastia Rurik, care a domnit între 1149 și 1151, apoi între 1155 și 1157.
Părinții săi au fost Vladimir al II-lea Monomahul, Mare Cneaz de Rusia Kieveană și nobil bizantin, și Eufimia, nobilă bizantină; a fost și cneaz de Vladimir-Suzdal între 1108 și 1157.
Porecla de Dolgoruki („Brațe lungi”, „Mâini lungi”) provine de la marea sa influență în luptele pentru coroana Marelui Principat al Kievului.[9] A rămas în istorie ca fondator al orașului Moscova.[10]
Biografie
[modificare | modificare sursă]Problema datei nașterii lui Iuri
[modificare | modificare sursă]Istoricul V. N. Tatișcev a declarat data nașterii lui Iuri 1090[11], dar sursele pe baza cărora a făcut această afirmație sunt necunoscute. Există o presupunere, că mama Gyurgevoi (așa este numită mama lui Iuri Dolgoruki în Învățăturile lui Vladimir Monomahul, a fost Gytha of Wessex / Gytha de Wessex, prima soție a lui Vladimir al II-lea Monomahul[12][13], fiica ultimului rege anglo-saxon al Angliei, Harold al II-lea Godwinson. Potrivit Letopisețului Laurențian[14], prima soție a lui Vladimir menționată în aceasta a murit la 7 mai 1107, însă istoricul A. V. Nazarenko consideră că, de fapt, este vorba despre cea de-a doua soție a lui Vladimir Monomahul și mama lui Iuri Dolgoruki.[15] Potrivit înscrisurilor mănăstirii Sfântului Pantelimon din Köln, Gytha de Wessex a murit la 10 martie, în ipoteza lui A. V. Nazarenko - 1098, și în afara vechiului stat rus.[15] Prin urmare, există ipoteza că Iuri s-a născut în 1098-1100 și a fost fiul lui Vladimir Monomahul cu cea de a doua sa soție.[11] Pe de altă parte, Iuri s-a căsătorit, prima oară, la 12 ianuarie 1108. La acea dată, însă ar fi avut cca 10 ani. Ceea ce este absurd. De aici rezultă că Iuri Vladimirovici s-a născut cu câțiva ani înainte de 1098, mama sa putând fi Gytha de Wessex (decedată în 1106 sau 1107) sau o concubină.
Domnia
[modificare | modificare sursă]Fiind al șaselea fiu al Marelui Cneaz al Kievului Vladimir al II-lea, nu a vrut să se mulțumească cu puțin și, din tinerețe, scopul său a fost cucerirea Marelui Cnezat, ceea ce ia adus numele de „Dolgoruki” (care vine de la sintagma долгие руки (citit: dolghiie ruki) care înseamnă „brațe lungi” sau „mâni lungi”).
În 1108, tatăl său l-a trimis să conducă teritoriile Rostov și Suzdal. La acea vreme, această zonă din nord-estul Rusiei Kievene era puțin populată, iar Iuri a fondat câteva forturi și orașe precum Tver, Kostroma și Vologda, dar și orașele Ksniatin (azi, Скнятино, transliterat: Skniatino) în 1134, Pereslavl-Zalesski și Iuriev-Polski în 1152, iar Dmitrov în 1154.
În 1120, a luat parte la războiul împotriva bulgarilor de pe Volga. În 1120, s-a certat cu boierii din Rostov, apoi și-a schimbat capitala, stabilindu-se la Suzdal. În 1135, era noul prinț al Pereiaslavlului, apoi, un an mai târziu, s-a întors la Suzdal, vechiul său fief.
După moartea fratelui său Mstislav I, Marele Cneaz al Kievului, primul său succes a fost în 1149, când a învins trupele nepotului său Iziaslav al II-lea Mstislavici. Dar nu a putut păstra această cucerire mult timp și a fost alungat din Kiev în 1151.
A doua oară, Iuri Dolgoruki a ocupat Kievul în 1154, cu acordul celuilalt Mare Cneaz al Kievului, Rostislav I, care fusese alungat din capitală de Iziaslav al III-lea Davidovici, care preluase puterea. După aceea, cneazul Rostislav l-a ridicat la rangul de Mare Cneaz al Kievului.
El a guvernat apoi Kievul din 1155 până la moartea sa pe 15 mai 1157, survenită în urma indigestiei contractate în timpul unui „chef monstru” cu un boier, prieten de-al său (conform zvonurilor vremii, ar fi putut fi otrăvit). După domnia sa, anarhia s-a răspândit în Kiev, unde mulți Mari Cnezi s-au succedat pe tron, a căror autoritate devenind aproape nulă.
Moscova
[modificare | modificare sursă]În 1147, orașul Moscova a fost menționat pentru prima oară într-un mesaj pe care Iuri Dolgoruki l-a trimis aliatului său Sviatoslav Olgovici, cneazul de Novgorod-Severski, pentru a-l invita să țină consiliu și să aibă o sărbătoare.
Nouă ani mai târziu, în 1156, Dolgoruki a „întemeiat” oficial orașul, înconjurându-l cu metereze de lemn și un șanț la locul care avea să devină Kremlinul.[10]
Familie
[modificare | modificare sursă]Controverse privind identitatea mamei lui Iuri
[modificare | modificare sursă]Există două relatări diferite cu privire la data morții lui Gytha de Wessex / Gytha of Wessex, prima soție a Marelui Cneaz al Kievului Vladimir al II-lea, tatăl lui Iuri. Decesul Gythei este plasat între 1098 și 1107. Potrivit unei inscripții din biserica Sfântul Pantaleon din Köln, Regina Gytha a murit ca monahie la 10 martie 1098.[16] Se spune că la această dată a fost ținută o slujbă pentru ea, pentru a comemora timpul petrecut în Flandra. Se spune că ea l-ar fi însoțit pe Godefroy de Bouillon într-un pelerinaj în Țara Sfântă în timpul Primei Cruciade și că ar fi murit acolo.[16] În plus, Vladimir al II-lea s-a căsătorit un an mai târziu cu o altă femeie pe nume Eufimia. Pe de altă parte, ea este echivalată cu soția fără nume a lui Vladimir al II-lea menționată în Cronica lui Nestor, despre care se spune că ar fi murit la Smolensk la 7 mai 1107.[16][17]
Potrivit Testamentului lui Vladimir Monomahul, mama lui Iuri Dolgorukiy a murit la 7 mai 1107. Dacă Gytha a murit în 1098, atunci Iuri ar fi putut fi fiul celei de-a doua soții a tatălui său, Eufimia (cu care Vladimir Monomahul, în acest caz, se presupune că s-a căsătorit în jurul anului 1099). Cu toate acestea, înseamnă că nu există nicio mențiune în lucrările lui Vladimir Monomahul despre moartea lui Gytha, în ciuda faptului că aceasta a fost prima sa soție. Nașterea lui Iuri cade atunci în jurul anului 1099/1100. Cu toate acestea, Cronica primară consemnează prima căsătorie a lui Iuri, la 12 ianuarie 1108. Aceasta înseamnă că Iuri s-a născut înainte de circa 1099/1100 (deoarece nu putea avea 6-9 ani la momentul căsătoriei). Apoi, înseamnă că Gytha ar fi putut fi mama lui Iuri și a murit în 1107.
Diferitele versiuni ale Cronicii vremurilor trecute des ne se pun de acord în privința anului morții lui Gytha. Letopisețul lui Ipatiev o situează 7 mai 1106, în timp ce Letopisețul Laurențian o plasează un an mai târziu, la 7 mai 1107.[18]
Gytha a avut cel puțin cinci fii cu Vladimir al II-lea Monomahul:
- Mstislav I (n. 1 iunie 1076 – d. 14 aprilie 1132), Mare Cneaz de Kiev ;
- Iziaslav (n. prin 1077 – d. 6 septembrie 1096), cneaz de Kursk;
- Sviatoslav (n. prin 1080 – d. 16 martie 1114), cneaz Smolensk și de Pereiaslav;
- Iaropolk al II-lea (n. 1082 – d. 18 febuarie 1139), Mare Cneaz de Kiev ;
- Viaceslav I (n. 1083 – d. 2 februarie 1154), Mare Cneaz de Kiev.
Este posibil ca Gytha să fi fost și mama a încă doi fii suplimentari:[18]
- Roman (mort la 6 ianuarie 1119, cneaz al Volâniei;
- Iuri Dolgoruki (n. prin 1099 – d. 15 mai 1157), Mare Cneaz de Kiev (poate de la o concubină).
Căsătorii și descendență
[modificare | modificare sursă]Iuri Dolgoruki a contractat două căsătorii. Prima a avut loc la 12 ianuarie 1108, conform Cronicii lui Nestor, cu o fiică a lui Aepa, fiul lui Osen, hanul polovțienilor (sau cumani, un popor războinic nomad turco-mongol).
Următorii copii sunt considerați a fi atribuiți primei sale soții:
- Rostislav (mort la 6 aprilie 1151), cneaz de Pereiaslavl;
- Ivan (mort la 24 februarie 1147), cneaz de Kursk;
- Andrei Bogoliubski (n. 1111 – d. 28 iunie 1174, fondatorul liniei de cnezi din Suzdal, Vladimir și Rostov;
- Boris (mort la 2 mai 1159), cneaz de Belgorod și de Turov;
- Olga (moartă în 1189), căsătorită cu Iaroslav I Osmomîsl;
- Maria (moartă în 1166), căsătorită cu Oleg Sviatoslavici, cneaz de Novgorod;
- Sviatoslav (mort la 11 ianuarie 1174);
- Iaroslav (mort la 12 aprilie 1166);
- Gleb I (mort în 1171), Mare Cneaz al Kievului;
- Mstislav (mort în 1162), cneaz de Novgorod;
- Vassilko (depus (destituit) în 1161 și mort în 1162), cneaz de Souzdal.
Cea de-a doua soție a sa, Elena (care s-a întors la Constantinopol după moartea lui Iuri, potrivit istoricului Nikolai Karamzin), poate fi, potrivit surselor, membră a dinastiei Comnene (domnind în Imperiul Bizantin în timpul vieții lui Iuri). Ea poate fi fiica lui Isac Comnenul (și, prin urmare, nepoata lui Alexie I Comnenul și Irina Ducas).
Copiii următori, care sunt cei mai tineri, sunt considerați ca fiind atribuiți celei de-a doua soții a lui Iuri, Elena:
- Mihail I Iurievici (mort la 20 iunie 1176);
- Vsevolod al III-lea Vladimirski (n. 1154 – mort la 12 aprilie 1212);
- David;
- Iaropolk.
Iuri a avut un total vreo cincisprezece copii, însă mamele exacte ale unora dintre aceștia nu sunt cunoscute.
Predecesori
[modificare | modificare sursă]16. Vladimir I al Kievului | ||||||||||||||||
8. Iaroslav I cel Înțelept | ||||||||||||||||
17. Rogneda de Poloțk | ||||||||||||||||
4. Vsevolod I al Kievului | ||||||||||||||||
18. Olof Skötkonung | ||||||||||||||||
9. Ingigerd a Suediei | ||||||||||||||||
19. Estrid de Obotrite | ||||||||||||||||
2. Vladimir al II-lea Monomahul | ||||||||||||||||
20. Theodosie Monomahul | ||||||||||||||||
10. Constantin al IX-lea Monomahul | ||||||||||||||||
5. Anastasia de Bizanț | ||||||||||||||||
22. Vasile Skleros | ||||||||||||||||
11. Pulcheria Skleraina Pulcheria Skleros | ||||||||||||||||
23. Pulcheria Argyre | ||||||||||||||||
1. Iuri Dolgoruki | ||||||||||||||||
3. Eufimia | ||||||||||||||||
Posteritate
[modificare | modificare sursă]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f3/RR5217-0018R_850-%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%B5_%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F_%D0%9C%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%B2%D1%8B.gif/250px-RR5217-0018R_850-%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%B5_%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F_%D0%9C%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%B2%D1%8B.gif)
- Moscoviții au o admirație puternică pentru Iuri Dolgoruky, considerat fondatorul legendar al orașului lor. În 1954, un monument în cinstea sa, sculptat de Serghei Mihailovici Orlov, a fost ridicat pe strada Tverskaia din Moscova, bulevardul principal al orașului, vis-à-vis de primărie.
- Imaginea lui Dolgoruki a fost gravatǎ pe o medalie „Comemorarea a 800 de ani a Moscovei”, emisă în 1947.
- Un submarin nuclear, K-535 Iuri Dolgoruki, a fost numit în onoarea sa.
- Asteroidul 7223 Dolgorukij, din centura principală, descoperit în 1982, a fost denumit în onoarea lui.
- În 1997, pentru sărbătorirea a 850 de ani de la fondarea Moscovei, Banca Rusiei a emis o monedă, cu valoarea de nominală de 100 de ruble, pe reversul căreia a fost gravată imaginea monumentului dedicat lui Iuri Dolgoruki de la Moscova.
Unul sau mai mulți editori lucrează în prezent la această pagină sau secțiune. Pentru a evita conflictele de editare și alte confuzii creatorul solicită ca, pentru o perioadă scurtă de timp, această pagină să nu fie editată inutil sau nominalizată pentru ștergere în această etapă incipientă de dezvoltare, chiar dacă există unele lacune de conținut. Dacă observați că nu au mai avut loc modificări de 10 zile puteți șterge această etichetă. |
Note
[modificare | modificare sursă]- ^ a b c MSIe2/Iuri Dolgoruki[*] Verificați valoarea
|titlelink=
(ajutor) - ^ a b Ciuvașskaia iențiklopedia
- ^ RBS / Andrei Iurievici Bogoliubski[*] Verificați valoarea
|titlelink=
(ajutor) - ^ IeSBE / Andrei Iurievici Bogoliubski[*] Verificați valoarea
|titlelink=
(ajutor) - ^ VIe / Andrei Bogoliubskii, veliki kneaz Vladimirski i Kievski[*] Verificați valoarea
|titlelink=
(ajutor) - ^ Genealogics
- ^ Numit și Gheorghi (Гео́ргий), sau, în română, Gheorghe, dar și Gyurgi, Dyurgi, sau Gheorghi I al Rus
- ^ Care semnifică „Iuri cu Brațul Lung”, ca aurmare a ambiției sale.
- ^ en Janet Martin, Medieval Russia, 980-1584, Cambridge: Cambridge University Press, 2007.
- ^ a b fr Pierre Lorrain, Moscou et la naissance d'une nation, Paris: Bartillat, 2010.
- ^ a b Пчелов 2004.
- ^ „Голубовская Н. П. Владимир Мономах, Киев, 1915. — С. 99” (PDF). Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- ^ Format:Книга:Пашуто В. Т.: Внешняя политика Древней Руси
- ^ летопись]. Arhivat în , la Wayback Machine.. Полное собрание русских летописей. Т. 1, 1846 — С. 120
- ^ a b Назаренко А. В. Чудо св. Пантелеймона о «русском короле Харальде»: монастырь св. Пантелеймона в Кёльне и семейство Мстислава Великого (конец XI — начало XII века). Arhivat în , la Wayback Machine. // Древняя Русь на международных путях: Междисциплинарные очерки культурных, торговых, политических связей IX—XII вв
- ^ a b c Alexander Nazarenko. Древняя Русь на международных путях. Moskau. 2001. ISBN 5-7859-0085-8. pp. 589, 596–597, 600–601, 606–608.
- ^ Wladimir Paschuto. Внешняя политика Древней Руси. Наука. p. 135.
- ^ a b Zajac 2022.
Bibliografie
[modificare | modificare sursă]- fr Pierre Lorrain, Moscou et la naissance d'une nation, Paris: Bartillat, 2010.
- en Janet Martin, Medieval Russia, 980-1584, Cambridge: Cambridge University Press, 2007.
- fr Francis Dvornik, Les Slaves : histoire et civilisation, de l'Antiquité aux débuts de l'Époque contemporaine, La Russie de Kiev, pages 171 à 228. Paris: Seuil, 1970.
- fr Gustave Welter, Histoire de la Russie, Paris: Petite Bibliothèque Payot, 1963.
- fr Michel Heller : Histoire de la Russie et de son Empire, 2015, Éd. Tempus Perrin, ISBN: 978-2262051631.
- en Talia Zajac, « Gytha of Wessex [Gytha Haraldsdottir; Queen Gytha the Old] (b. in or before 1062, d.1106/1107) », în Oxford Dictionary of National Biography, Oxford University Press, 2022.
- uc Пчелов Е. В. Заглавие=Генеалогия семьи Юрия Долгорукого Format:Http://history.org.ua/JournALL/ruthenica/3/3.pdf