Economia Rusiei
Economia Rusiei | |
![]() Moderne edificii în Moscova. | |
Monedă | Rubla rusească |
---|---|
An fiscal | An calendaristic |
Organizații comerciale | WTO, CSI, G-20 și altul |
Statistici | |
PIB | 2 553 miliarde USD [1] |
Creșterea PIB | 1.3% (2013) |
PIB pe cap de locuitor | 18 800 USD [1] (CIA 2012 est.) |
PIB pe sector | agricultură 4.2%, industrie 7.5%, servicii 58.3% |
Inflație | 6.8% (2013) |
Populație sub limita sărăciei | 11.3% |
Coeficientul lui Gini | 0.420 (2012) |
Forță de muncă | 75.290.000[1] (2013) |
Forța de muncă după ocupație | agricultură 9.7%, industrie 27.8%, servicii 62.5% (2012) |
Șomaj | 5.8% |
Principalele industrii | cărbune, petrol, gaz natural, produse chimice și metale; mașine diverse: de mori la aeronave și vehicule spațiale; industrii de apărare incluzând radare, producție de misile și componenți electronici avansați; construcție de vapoare; vehicule de motor și echipamente de transport prin căi ferate; echipament de comunicări; aparatură agricolă, tractoare și echipamente de construcție; echipamente pentru generația și transmisiune de electricitate; instrumente medicale și oameni de știință; bunuri de consum durabili, textili, alimente, artizanate |
Comerț exterior | |
Export | 515 miliarde USD (2013)[1] |
Parteneri de export | Țările de Jos 14,6%, Republica Populară Chineză 6,8%, Germania 6,8%, Italia 6,2%, Turcia 5,2%, Ucraina 5,2%, Belarus 4,7% (2012) |
Import | 341 miliarde USD (2013) |
Parteneri de import | Republica Populară Chineză 16,6%, Germania 12,2%, Ucraina 5,7%, Japonia 5%, SUA 4,9%, Franța 4.4%, Italia 4.3% (2012) |
Finanțe publice | |
Datorie publică | 7.9% din PIB (2013) |
Venituri publice | 439 miliarde (2013) |
Cheltuieli publice | 450.3 miliarde (2013) |
Rezerve | 515.6 miliarde $ (2013) |
Fără o mențiune contrarie, toate valorile sunt exprimate în dolari americani | |
Modifică text ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/ro/thumb/f/f0/Soviet_Electric_grid_82.jpg/260px-Soviet_Electric_grid_82.jpg)
La mai mult de un deceniu de la prăbușirea Uniunii Sovietice din 1991, Rusia încearcă în continuare să edifice o economie de piață funcțională și să atingă o creștere economică mai ridicată.
După dizolvarea URSS-ului, primele semne ale refacerii economice au apărut în Rusia în 1997, arătând influențele economiei de piață. Totuși, în acel an, criza financiară asiatică a culminat în august în Rusia cu deprecierea rublei. Au urmat creșterea datoriei publice și scăderea nivelului de trai pentru cea mai mare parte a populației. În anul următor, 1998, recesiunea a continuat.
În 1999, economia a început să se refacă. Această refacere a fost favorizată de o rublă slabă, care a scumpit importurile și a stimulat exporturile. În 1999-2005, creșterea produsului intern brut a fost de aproximativ 6,7%, în special datorită creșterii prețului petrolului, continuării politicii rublei slabe, dar și creșterii producției industriale. În momentul de față, Rusia are un excedent comercial uriaș, datorat barierelor protecționiste la importuri și corupției locale care împiedică intreprinderile mici și mijlocii străine să importe produse rusești fără intermedierea firmelor locale.
Dezvoltarea economică a țării a fost extrem de inegală: regiunea Moscovei contribuie cu o treime din produsul intern brut, în condițiile în care în regiune este concentrată numai o zecime din populația țării.
Recenta refacere a economiei țării datorată creșterii prețului țițeiului, împreună cu eforturile guvernamentale reînnoite în 2000 și 2001 pentru ducerea la bun sfârșit a unor reforme structurale, au crescut încrederea investitorilor și oamenilor de afaceri în șansele Rusiei în al doilea deceniu de tranziție. Rusia a rămas profund dependentă de exporturile de materii prime, în mod special petrol, gaze naturale, metale și cherestea, care asigură 80% din totalul exporturilor, lăsând țara vulnerabila la variația prețurilor pe piața mondială. În ultimii ani, a crescut foarte mult cererea internă de bunuri de larg consum, aproximativ cu 12% anual în 2000-2005, ceea ce demonstrează întărirea pieței interne.
Produsul intern brut se apropie de 1.200 milioane € în 2004, ceea ce face ca economia Rusiei să fie cea de-a noua economie a lumii și a cincea a Europei. Dacă rata anuală de dezvoltare continuă astfel cum este acum, este de așteptat ca economia Rusiei să ajungă pe poziția a doua în Europa, după cea a Germaniei, în numai câțiva ani.
Pe 1 aprilie 2006, rezervele internaționale ale Rusiei atinseseră 206 miliarde $ și existau previziuni pentru creșterea acestei rezerve la 230-280 miliarde $ până la sfârșitul anului și la 300-400 miliarde $ la sfârșitul anului 2007.[1].
Cea mai mare provocare care se află în fața guvernului Rusiei este modalitatea prin care pot fi încurajate și dezvoltate întreprinderile mici și mijlocii, în condițiile unui sistem bancar tânăr și lipsit de funcționalitate, dominat de oligarhii ruși. Numeroase bănci sunt deținute de oligarhi locali, care folosesc deseori fondurile băncilor pentru a-și finanța numai propriile afaceri.
Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și Banca Mondială au încercat să inițieze practici bancare normale prin intermediul investițiilor de capital și al dividentelor, dar succesul a fost limitat.
Printre problemele economiei Rusiei se numără și dezvoltarea inegală a regiunilor țării. În timp ce regiunea capitalei Moscova se dezvoltă exploziv, nivelul de viață din zona metropolitană apropiindu-se de cel al celor mai dezvoltate țări europene, cea mai mare parte a țării, în special în zonele rurale și ale populațiilor minoritare din Asia, a rămas puternic în urmă. Dezvoltarea economică se face sesizabilă și în alte câteva mari orașe precum Sankt Petersburg, Kaliningrad și Ecaterinburg, ca și în zonele rurale adiacente.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/68/TSU-2004-19924.jpg/220px-TSU-2004-19924.jpg)
Încurajarea investițiilor străine este de asemenea o provocare (solicitare), datorită barierelor legale, culturale, lingvistice și anumitor particularități politice ale țării. În ultimul timp s-au înregistrat investiții importante a unor mari investitori europeni, favorizate de prețurile scăzute ale terenurilor și forței de muncă, ca și de ratele de creștere mai ridicate decât în restul Europei. Nivelurile înalte de instruire și de civilitate ale majorității populației, inclusiv ale femeilor și minoritarilor, atitudinea seculară, structura de clasă mobilă, foarte buna integrare a minorităților în curentul cultural principal plasează Rusia mult mai bine decât majoritatea celorlalte așa numite țări în curs de dezvoltare și chiar mai bine decât unele țări puternic dezvoltate.
Până acum, țara a beneficiat de creșterea prețurilor la petrol și gaze naturale și a fost capabilă să-și plătească cea mai mare parte a uriașei datorii externe vechi. Redistribuirea echitabilă a veniturilor din exporturi de materii prime către celelate sectoare este totuși o mare problemă. Totuși, din 2003, importanța exporturilor de resurse naturale a început să scadă în balanța economică, în timp ce piața internă s-a întărit mult, stimulată masiv de creșterea volumului construcțiilor și de creșterea cererii pentru diverse bunuri și servicii.
Arestarea bogatului om de afaceri Mihail Hodorkovski sub acuzațiile de fraudă și corupție, în legătură cu marea privatizare organizate în timpul mandatului președintelui Boris Elțîn, a făcut ca numeroși investitori să se teamă pentru stabilitatea economiei Rusiei. Cea mai mare parte a uriașelor averi făcute în Rusia sunt datorate achiziționării industriilor statului la prețuri foarte scăzute sau de concesiuni avantajoase primite din partea guvernului. Alte țări și-au exprimat îngrijorarea în legătură cu aplicarea selectivă a legii împotriva anumitor oameni de afaceri, deși acțiunile guvernamentale au fost primite pozitiv de marea masă a rușilor sărăciți.
În plus, câteva mari firme internaționale investesc în Rusia. În conformitate cu statisticile Fondului Monetar Internațional, în Rusia s-au investit direct aproape 26 de miliarde de dolari în 2001-2004, din care 11,7 miliarde de dolari numai în 2004. În anul 2007, investițiile străine directe în Rusia s-au dublat, atingând 27,8 miliarde dolari, în condițiile în care creșterea economică a țării a generat o explozie a consumului[2].
Produsul intern brut
[modificare | modificare sursă]Rusia a înregistrat în ultimii ani o creștere economică puternică, de 5,6% în 2008, 8,1% în 2007 (cea mai mare din ultimii 8 ani[2]) și 7,7% în 2006[3]. Pentru anul 2009, autoritățile prevăd o scădere a PIB de 8,7%, dar estimează că țara a ieșit din recesiune în al treilea trimestru[3].
Această scădere este cel mai abrupt declin de la prăbușirea Uniunii Sovietice, în 1991, datorat în special ieftinirii hidrocarburilor, ce reprezintă 60% din exporturile țării[4].
Industria auto
[modificare | modificare sursă]Piața auto a fost de 3 milioane de unități în anul 2008[5] și 2,6 milioane în 2011.[6] Cea mai mare companie constructoare de automobile este AvtoVAZ[7], care produce modelul Lada și care avea o cotă de piață de 26% în 2008[5] și de 22% în 2011.[6]
În anul 2010, producția de mașini (automobile) a Rusiei s-a dublat, la 1,15 milioane unități, susținută de programul de casare a autoturismelor vechi, care a stimulat vânzările[8]. Din acestea, 67.000 au fost camioane, 13.000 autobuze, și 105.000 vehicule comerciale ușoare[8].
În iulie 2014, premierul Dmitri Medvedev a semnat un decret prin care se interzice ca statul și autoritățile publice din Rusia să cumpere autovehicule produse în străinătate.[9]
Energie
[modificare | modificare sursă]Rusia este cel mai mare exportator de energie din lume datorită rezervelor uriașe de petrol și gaze naturale de care dispune. Rusia este al doilea exportator de petrol (țiței) din lume[10].
Exporturile energetice rusești către China au crescut până la 6,7 miliarde dolari în 2007, față de 500 milioane dolari în 2001[11].
Agricultura
[modificare | modificare sursă]În anul 2014, aproximativ 40% din hrana consumată în Rusia era importată.[12][13]
În anul 2009, Rusia a avut o recoltă de grâu de 62 de milioane de tone[14] și s-a aflat pe locul al doilea în topul marilor exportatori mondiali de grâu[15]. Recolta de grâu a Rusiei acoperea 10% din producția mondială iar din producția sa, aproape 20% era destinată exportului[15]. Recolta totală de cereale a fost de 97 de milioane de tone în anul 2009[16] și 108 milioane de tone în 2008[17].
În anul 2010, Rusia a fost victima celei mai grave secete din ultimii 100 de ani, care a devastat culturile din această țară și a scăzut producția totală de cereale la 61 milioane de tone[17].
În anul 2011, Rusia a realizat o recoltă de cereale de 94,2 milioane tone, din care a exportat un nivel record de 27,6 milioane tone.[18]
Comunicații
[modificare | modificare sursă]În anul 2010, în Rusia existau 59,7 milioane de persoane care aveau acces la internet.[19]
Relații economice cu alte țări
[modificare | modificare sursă]Investițiile străine directe în Rusia au înregistrat în anul 2009 o scădere de 41% față de 2008, până la 15,9 miliarde dolari[20]. Investițiile străine totale, care le includ și pe cele din piața de capital, s-au redus cu 21%, la 81,9 miliarde dolari[20].
Relațiile economice cu România
[modificare | modificare sursă]Interesele companiilor rusești în economia românească s-au axat exclusiv în zona industrială.
- În anul 1998, Lukoil a cumpărat rafinăria Petrotel Ploiești.
- În anul 2002, Marco Group a preluat un pachet de 10% acțiunile Alro Slatina, devenind acționarul majoritar. Ulterior, a preluat și Alprom Slatina și Alum Tulcea. Astfel, Marco Group (devenită Vimetco), deține în prezent (anul 2008) toată industria aluminiului din România.
- Uzinele Metalurgice Celiabinsk (Mechel) au preluat Combinatul de Oțeluri Speciale din Târgoviște în anul 2002, Industria Sârmei Câmpia Turzii în anul 2003 și Ductil Steel Buzău în 2007.
- TMK - un gigantic producător de țevi - au cumpărat în anul 2004, Combinatul Siderurgic Reșița[21]. Cu câțiva ani înainte, a cumpărat producătorul de țevi Artrom Slatina[22][23].
- În iunie 2007, doi investitori ruși, persoane fizice, au preluat peste 50% din acțiunile Metalexportimport de la mai mulți acționari, devenind acționari majoritari[22][24]. Din estimări reiese că aceștia au plătit aproximativ 1,6 milioane Euro pentru 51% din acțiuni.
Note
[modificare | modificare sursă]- ^ a b c d CIA. „The World Factbook”. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b Investitiile straine directe in Rusia au scazut cu 43 la suta in T1[nefuncțională]
- ^ a b Rusia vede crestere economica de 3,1% in 2010, 31 decembrie 2009, standard.ro, accesat la 2 ianuarie 2010
- ^ SUA au detronat Rusia de pe pozitia de cel mai mare producator de gaze naturale, 13 ianuarie 2010, wall-stret.ro, accesat la 13 ianuarie 2010
- ^ a b Executivul celui mai mare constructor auto din Rusia: Avem multe de invatat de la uzina Dacia de la Pitesti, 28.11.2008, zf.ro, accesat la 3 aprilie 2010
- ^ a b Rusia: Piața auto a crescut cu 39% în 2011, 13 ianuarie 2012, Sebastian Toma, automarket.ro, accesat la 24 iunie 2012
- ^ Guvernul rus vrea sa stranga aproape 1,9 mld. $ pentru salvarea AvtoVAZ, 05.11.2009, zf.ro, accesat la 3 aprilie 2010
- ^ a b Rusii au fabricat peste un milion de masini in 2010, 19 ianuarie 2011, wall-stret.ro, accesat la 13 martie 2011
- ^ DECIZIE ȘOCANTĂ: MEDVEDEV interzice autorităților ruse să mai cumpere MAȘINI STRĂINE, 14 iulie 2014, Raluca Florescu, Evenimentul zilei, accesat la 15 iulie 2014
- ^ Companiile petroliere din Rusia si China, Rosneft si CNPC, au creat un joint venture, 18 octombrie 2006, wall-stret.ro, accesat la 12 iulie 2010
- ^ Rusia si China sunt pe cale sa se inteleaga in privinta unei conducte de petrol intre cele doua tari[nefuncțională]
- ^ Paradoxul rusesc: cum a ajuns cea mai mare țară din lume să importe 40% din mâncarea pe care o consumă, 21 august 2014, Ziarul financiar, accesat la 21 august 2014
- ^ ANALIZĂ Putin distruge economia rusă doar pentru a sfida Vestul. Rusia nu poate supraviețui fără importurile din UE și SUA, 7 august 2014, Elena Dumitru, Adevărul, accesat la 10 noiembrie 2014
- ^ Fabricile rusești își închid porțile din cauza caniculei, 2 august 2010, zf.ro, accesat la 3 august 2010
- ^ a b Bulgaria a dublat exporturile de grâu în 2010 și profită pe seama Rusiei, 02 septembrie 2010, evz.ro, accesat la 3 septembrie 2010
- ^ Rusia ar putea importa 2,2 mil. tone de cereale, 20 august 2010, wall-stret.ro, accesat la 19 iunie 2011
- ^ a b Rusia ridica emabargoul aplicat exporturilor de cereale, 30 mai 2011, wall-stret.ro, accesat la 20 iunie 2011
- ^ Rusia nu mai poate acoperi necesarul de grâu al Europei, 17 iulie 2012, Mircea Marin, agrointel.ro, accesat la 30 iulie 2012
- ^ Rusia - Top 10 tari cu cei mai multi utilizatori de internet - Rusia, 14 jun 2011, Cristina Negraru, wall-street.ro, accesat la 26 mai 2012
- ^ a b Investitiile straine directe in Rusia au scazut cu 41%, 27 februarie 2010, wall-street.ro, accesat la 28 februarie 2010
- ^ TMK va investi la Resita si Slatina 257,6 milioane dolari pana in 2011
- ^ a b Rusii au luat pe nimic un combinat metalurgic
- ^ De ce ne-au invadat rusii industria grea[nefuncțională]
- ^ „Rusii, majoritari la Metalexportimport”. Arhivat din original la . Accesat în .
Legături externe
[modificare | modificare sursă]- Comert Exterior din Rusia - comerțul exterior știri, statisticile de comerț exterior, indicatori de comert exterior, Ratele de schimb rubla Rusa.
- Rusia, veriga slabă a BRIC, 29 mai 2012, Ben Judah, Adevărul - Foreign Policy
|
|