Alexandru Cisar
Alexandru Cisar | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | ![]() București, România ![]() |
Decedat | (61 de ani) ![]() București, România ![]() |
Înmormântat | Cimitirul Bellu ![]() |
Cetățenie | ![]() ![]() |
Religie | Biserica Catolică[1] ![]() |
Ocupație | teolog[*] preot catolic[*] episcop catolic[*] ![]() |
Limbi vorbite | limba română ![]() |
Funcția episcopală | |
Modifică date / text ![]() |
Alexandru Teodor Cisar (n. , București, România – d. , București, România) a fost, începând din 1920, episcop romano-catolic al Diecezei de Iași, iar din 1924 arhiepiscop al Arhidiecezei de București. În anul 1949 a fost trimis cu domiciliu obligatoriu în Mănăstirea franciscană din Orăștie, după ce a fost anchetat de Securitate.
La 1 august 1953, în preziua Festivalului Internațional al Tineretului, i s-a permis întoarcerea la București.[2]
Originea și studiile
[modificare | modificare sursă]Tatăl său era de origine ceh, iar mama sa șvăboaică. Între 1899-1903 a fost alumn al Colegiului de Propaganda Fide din Roma.
Instrumentalizarea de către regimul comunist
[modificare | modificare sursă]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/17/IICCR_JA050_Dej_Groza_Festivalul_Mondial_al_Tineretului.jpg/220px-IICCR_JA050_Dej_Groza_Festivalul_Mondial_al_Tineretului.jpg)
În data de 2 august 1953 a participat la deschiderea Festivalului Internațional al Tineretului, în tribuna oficială a Stadionului 23 August, alături de patriarhul Justinian Marina. Conform unei note informative arhiepiscopul a fost purtat „ca pe niște moaște pe la toate spectacolele și manifestările Festivalului, spre a fi văzut bine de delegații străini, cum că este liber și se bucură de toate drepturile și favorurile regimului din RPR.”[3]
Moartea suspectă
[modificare | modificare sursă]În data de 3 ianuarie 1954 a celebrat ultima liturghie. A murit în ziua de 7 ianuarie 1954 în circumstanțe suspecte, probabil otrăvit de Securitate.[4] Cu prilejul unei ședințe a Biroului Politic al CC al PMR din același an, Gheorghe Gheorghiu-Dej a declarat: „A murit [Cisar]. Cauzele morții pot fi diferite. Părerea mea este că nu a murit subit, după festival. N-o să cercetăm noi acum cine l-a omorât.”[5]
A fost înmormântat în București, în cripta de sub capela Sfânta Ana a cimitirului catolic "Bellu", construită în 1875.
Note
[modificare | modificare sursă]- ^ Catholic-Hierarchy.org, accesat în
- ^ Marius Oanță, Arhiepiscopul romano-catolic Alexandru Theodor Cisar, un opozant „înverșunat” al regimului comunist, în: Florentin Olteanu ș.a. (coord.), Opoziție și solidaritate în comunism, Presa Universitară Clujeană, 2018, p. 50.
- ^ Oanță, Op. cit., p. 51.
- ^ Oanță, Op. cit., p. 54.
- ^ Idem.
Predecesor: Nicolae Iosif Camilli |
Episcop romano-catolic de Iași 1920 – 1924 |
Succesor: Mihai Robu |
Predecesor: Raymund Netzhammer |
Arhiepiscop romano-catolic de București 1924 – 1954 |
Succesor: Ioan Robu |
|