Šatrijos Ragana
Šatrijos Ragana | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născută | [1][2][3] ![]() Medingėnai(d), Rietavas Municipality(d), Lituania[3] ![]() |
Decedată | (53 de ani)[1][2][4] ![]() Židikai(d), Mažeikiai District Municipality(d), Lituania[3] ![]() |
Cetățenie | ![]() ![]() |
Ocupație | traducătoare scriitoare învățătoare ![]() |
Limbi vorbite | limba lituaniană ![]() |
Activitate | |
Studii | Universitatea din Zürich Universitatea din Fribourg[*] |
Modifică date / text ![]() |
Šatrijos Ragana ("Vrăjitoarea din Šatrija") a fost pseudonimul lui Marija Pečkauskaitė (n. , Medingėnai(d), Rietavas Municipality(d), Lituania – d. , Židikai(d), Mažeikiai District Municipality(d), Lituania), o pedagogă și scriitoare romantică și umanistă. Cele mai de succes lucrări ale ei sunt Sename dvare (Pe vechea moșie, 1922) și Irkos tragedija Irkos tragedija (Tragedia lui Irka).
Biografie
[modificare | modificare sursă]S-a născut pe 8 martie 1877, în Medingėnai, Gubernia Kovno, într-o familie din mica nobilime lituană, fiind crescută în cultură poloneză. Totuși, s-a împrietenit cu țărăni și, influențată de tutorele ei Povilas Višinskis, s-a alăturat Renașterii Naționale Lituane.[5] Datorită sănătății precare și taxei de școlarizare mare, nu a absolvit gimnaziul la Sankt Petersburg și a trebuit să-și completeze educația privat în reședința Labūnava, lânga Užventis.[6] Višinskis a tradus primele ei lucrări, scrise în poloneză, în lituaniană și le-a publicat în publicații lituane periodice libere, precum Varpas și Ūkininkas.[6] Totuși, ea nu a fost de acord cu agenda lor laice și s-a întors spre Tėvynės sargas și alte ziare pro-catolice.[5] După moartea tatălui ei în 1898, familia s-a mutat în Šiauliai deoarece vechea proprietate a fost vândută pentru a achita datorii.[6] În 1905 a primit o bursă de la societatea Žiburėlis, înființată de Gabrielė Petkevičaitė-Bitė, pentru a studia pedagogia la Universitatea din Zurich și Universitatea din Fribourg din Elveția.[5] În timpul studiilor, l-a întâlnit pe Friedrich Wilhelm Foerster și a fost afectată de opiniile lui despre educație. Mai târziu a tradus o parte din lucrările sale în lituaniană.[6] După ce s-a întors în Lituania în 1907, a stat o perioadă scurtă în Šaukotas și Vilnius.[7] În 1909 a fost angajată ca profesoară la o școală de fete din Marijampolė. În 1915, s-a mutat în Židikai, unde și-a petrecut restul vieții lucrând ca profesoară. Ea a fost implicată activ în viața culturală a orașului, promovând abținerea de la băutură, organizând coruri de tineri și făcând fapte de caritate.[8] Pentru realizările ei în pedagogie, a primit diploma de onoare a Univeristății din Lituania în 1928.[6] A murit pe 24 iulie 1930, în Židikai, Lituania.
Opere
[modificare | modificare sursă]- Margi paveikslėliai“ (1896),
- „Pirmas pabučiavimas“ (1898),
- „Dėl ko tavęs čia nėra?“ (1898),
- „Jau vakaruose užgeso saulėlydžiai“ (1900),
- „Rudens dieną“ (1903),
- „Viktutė“ (1903),
- „Iš daktaro pasakojimų“ (1904),
- „Atsiminimai apie broliuką Steponą“ (1939),
- „Sulaukė“ (1906),
- „Vincas Stonis“ (1906),
- „Pertraukta idilija“ (1906),
- „Nepasisekė Marytei“ (1906),
- „Dėl tėvynės“ (1907),
- „Adomienė“ (1908),
- „Pančiai“ (1920),
- „Sename dvare“ (1922)
- „Irkos tragedija“ (1924),
- „Mėlynoji mergelė“ (1925),
- „Motina – auklėtoja“ (1926).
Note
[modificare | modificare sursă]- ^ a b c d Šatrijos Ragana, Brockhaus Enzyklopädie
- ^ a b c d Šatrijos Ragana, LIMIS
- ^ a b c d Autoritatea BnF, accesat în
- ^ a b IdRef, accesat în
- ^ a b c Simas Sužiedėlis, ed. (1970–1978). "Pečkauskaitė, Marija"[nefuncțională]. Encyclopedia Lituanica. IV. Boston, Massachusetts: Juozas Kapočius. pp. 216–217. LCC 74-114275.
- ^ a b c d e "Šatrijos Ragana". Classic Lithuanian Literature Anthology. Mokslininkų sąjungos institutas. Retrieved 2009-05-31.
- ^ Mukienė, Danutė (2004-12-07). "Šatrijos Ragana" (in Lithuanian). Žemaičių dailės muziejus. Archived from the original on 2007-04-22. Retrieved 2009-05-31.
- ^ Vaidila, Vytautas. "Teologinės žmogaus gyvenimo prasmės paieška rašytojos Marijos Pečkauskaitės Šatrijos Raganos gyvenime ir kūryboje". LKMA Metraštis (in Lithuanian). XXVI. Archived from the original on 18 aprilie 2008.