Vlagyimiri terület
Vlagyimiri terület (Владимирская область) | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Szövetségi körzet | Központi szövetségi körzet | ||
Székhely | Vlagyimir | ||
Járás | 16 | ||
Városi körzet | 5 | ||
Alapítás | 1944. augusztus 14. | ||
Kormányzó | Alekszandr Alekszandrovics Avgyejev (mb.) | ||
Rendszám | 33 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1 342 099 fő (2021. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 51,3 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | |||
Összterület | 29 400 km² | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Vlagyimiri terület témájú médiaállományokat. |
A Vlagyimiri terület (oroszul: Владимирская область / magyarul: Vlagyimirszkaja oblaszty) az Oroszországi Föderációt alkotó jogalanyok egyike (szubjekt), önálló közigazgatási egység, a Központi Körzethez tartozik. A Kelet-európai-síkság középső, a Volga és az Oka folyók közötti vidékén fekszik.
A Moszkvai, a Jaroszlavli, az Ivanovói, a Rjazanyi és a Nyizsnyij Novgorod-i területtel határos. Közigazgatási központja Vlagyimir, Moszkvától mindössze 190 km-re.
Területe 29 400 km²; lakossága 1 487 200 fő (2005), népsűrűsége 51,3 fő/km². A városi lakosság aránya: 78,5% (2005).
Természetföldrajz
[szerkesztés]Domborzat
[szerkesztés]Alapvetően sík vidék, legmagasabb pontja 236 m. Északnyugaton a Szmolenszk-moszkvai-hátság nyúlványai 200 m-nél valamivel magasabb dombságot alkotnak. Dél, délnyugat felé a vidék egyre laposabb: a Kirzsacs és Nyerl folyók köze eróziós, vízmosásokkal szabdalt, agyagos talajú síkság („Vlagyimiri opolje”, 170–200 m). Délen önálló tájegységet képez a Moszkvai és a Rjazanyi területre is kiterjedő lápvidék, a Mescsorai-alföld. A keleti részeken, a Kljazma folyó alsó szakasza és az Oka bal partja között alacsony mészkőplató húzódik; a két folyó völgye homokos ártéri vidék.
Jelentősebb ásványi kincsekkel a terület nem rendelkezik. Említésre méltó a mészkő, az agyag, a kvarchomok, valamint több nagy kiterjedésű tőzegtelep.
Vízrajz
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/93/Meshchera02.jpg/300px-Meshchera02.jpg)
Az egész terület a Volga vízgyűjtőjéhez tartozik. Keleten hosszú szakaszon természetes határt képez az Oka. Másik jelentős folyója, a Kljazma nyugat–keleti irányban halad, közben több kisebb, északról érkező folyót vesz fel. Itteni bal oldali mellékfolyói a Kirzsacs, a Peksa, a Koloksa, a Nyerl, az Uvogy, a Luh – mind ebben a körzetben ömlik a Kljazmába. Az Oka itteni bal oldali mellékfolyói a Gusz és az Usna, valamint maga a Kljazma, mely a terület keleti határán torkollik az Okába.
A Mescsorai-alföld lápvidékén elszórtan számtalan sekély kis tó található. Köztük viszonylag jelentősebbek a Guzsevszki-tavak.
Éghajlat
[szerkesztés]Éghajlata mérsékelten kontinentális. Leghidegebb hónap a január, középhőmérséklete −11 °C, a július középhőmérséklet 18–19 °C, a tenyészidő 170 nap. A csapadék évi mennyisége átlagosan 500 mm.
Növény- és állatvilág
[szerkesztés]A terület a tajga-övezet déli részén terül el, mintegy 42%-át erdő, főleg vegyes erdő foglalja el. Uralkodó fafajták az erdeifenyő és a nyír, kisebb részben a nyár és a lucfenyő. A mocsaras Mescsorai-alföld több mint 50%-át erdő, láperdő borítja, ezen kívül a síkvidéki lápok jellemző növénytársulásai: zsombékos és tőzegmohás láprétek, hínár, sás, nád, mohák, páfrányok jellemzik. A nagyobb folyók völgyében füves ártéri rétek húzódnak.
Az állatvilágot jávorszarvas, ritkábban farkas, hiúz, gyakrabban vaddisznó, vörös róka, erdei nyest, mezei nyúl stb. képviseli. A madarak között sok a nyírfajd, a süketfajd, a császármadár, és gyakoriak a különféle vadkacsák.
Természetvédelem
[szerkesztés]A „Mescsora” Nemzeti Park a terület délkeleti részén, a Gusz-Hrusztalnij járásban található. Területe közel 120 000 ha, de ennek valójában csak 60%-a védett. Nyugaton a Moszkvai terület határolja, délen a Rjazanyi területen hasonló nemzeti parkot alakítottak ki. Céljuk a Mescsorai-alföld jellegzetes élővilágának védelme, a biológiai sokféleség fenntartása.
Történelem
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/59/View_of_the_railroad%2C_city_of_Vladimir%2C_Kliazma_River%2C_and_water-meadows.jpg/250px-View_of_the_railroad%2C_city_of_Vladimir%2C_Kliazma_River%2C_and_water-meadows.jpg)
A vidék őslakossága, a finnugor merja és muroma népcsoport a történelem során teljesen eltűnt, emléke néhány földrajzi névben őrződött meg, például Murom város vagy a Gusz-folyó nevében (a finnugor kúszi jelentése: „fenyő”). A 10. században már szlávok uralták a környéket, Murom település első írásos említése 862-ből való. Vlagyimir erődjét (kreml) a névadó, Vlagyimir Monomah fejedelem alapította 1108-ban.
A következő évszázadban, Andrej Bogoljubszkij fejedelem idején a Rosztov-Szuzdali (később: Vlagyimir-Szuzdali) fejedelemség székhelye lett. Bár a vidéket a 13. század közepén a mongol-tatár csapatok végigpusztították, a fejedelemség az orosz földek központja, legerősebb hatalma maradt. Fényét tovább növelte, hogy az orosz egyházfő (metropolita) Kijevből Vlagyimirba helyezte át székhelyét, így a város nemcsak világi, hanem egyházi központ is lett. A 14. század második felétől, Moszkva megerősödésével a fejedelemség fokozatosan elvesztette központi szerepét. Egykori gazdagsága, kulturális virágzásának bizonyságai a vidék részben máig fennmaradt templomai, építészeti emlékei.
A 15. század közepén a mordvinok egykori ősi földjén, a Mescsora területén jött létre a Kaszimovi Kánság, mely egy évszázadon át jelentős hatalmat képviselt, később beolvadt az orosz államba. A 17. században jelentek meg a környék első textilmanufaktúrái (Murom, Vjaznyiki), üvegkészítő manufaktúrái (Gusz-Hrusztalnij) és vashámorai (Melenki tájékán).
1796-ban, a mainál nagyobb területen megalakították a Vlagyimiri kormányzóságot, mely 1918-ig Ivanovo városát és vidékét is magában foglalta és 1929-ig állt fenn. Ezután a térség az Ivanovói terület része volt, a Vlagyimiri terület ebből szakadt ki 1944. augusztus 14-én.
Gazdaság
[szerkesztés]Ipar
[szerkesztés]A Központi Gazdasági Körzet egyik legfejlettebb gazdasággal rendelkező területe. Jellemzője az átlagnál fejlettebb technológiák széles körű alkalmazása és a felsőfokú szakképzettséggel rendelkező munkaerő. Az iparvállalatok nagyrészt a sűrűbben lakott északi vidékeken találhatók. Meghatározó iparágak: gépgyártás, fémfeldolgozás – ezen belül nehézgépgyártás (traktorok és alkatrészeik, exkavátorok, szerszámgépek), elektromos és orvosi készülékek, motorkerékpárok gyártása; textilipar, – elsősorban pamutipar, – vegyi- és üvegipar. Országos hírű a helyi népművészeti és háziipar (szőttesek, festett és lakkozott miniatűr díszdobozok). A legfontosabb ipari városok, illetve vállalatok:
- Vlagyimir: traktorgyár – a város egyik legnagyobb és leghíresebb vállalata; precíziós készülékek gyára („Technika”); műszergyártás („Avtopribor”); távközlési berendezések („Elektropribor”); vegyészeti gyár (műanyagok); textilkombinát („Vlagyimir-len”).
- Kovrov: jelentős hadiipari központ, ahol részben polgári célú termelésre álltak át: Gyegtyarjovról elnevezett gyárában haditechnikai felszerelések mellett motorkerékpárt, szerszámgépeket is készítenek; a lőfegyverekkel, rakétákkal foglalkozó mechanikai gyár termékskáláját többek között napelemekkel, hegesztőkészülékekkel egészítette ki; az elektromechanikai gyárban robotokat fejlesztenek ki a hadiipar és az űrhajózás számára.
- Murom: általános gépgyár („Murommas-zavod”): dízelmozdonyok és vasúti váltók gyára; mérőműszerek gyártása.
- Alekszandrovka: rádió- és televíziókészülékek gyára.
- Kolcsugino: színesfémhengermű, rézhuzalok gyártása.
- Gusz-Hrusztalnij: az 1756-ban alapított üvegkristályüzem hagyományos dísztárgyai több világkiállításon is érmeket nyertek; síküveggyár.
- Kirzsacs: korábbi textilipari kombinátját az 1990-es években felszámolták. Az utóbbi években török befektetők hűtőgép- és mosógépgyártó üzemet létesítettek.
- Raduzsnij zárt város (korábbi nevén: Vlagyimir-30): lézerfegyverek tudományos kutató- és kísérleti központja.
Mezőgazdaság
[szerkesztés]Kiemelt ágazat az állattenyésztés; elsősorban a szarvasmarha-tenyésztés, ezt követi nagyságrendben a baromfitenyésztés. Jurjev-Polszkij környéke a vlagyimiri igásló tenyésztéséről híres.
A művelés alá vont földek az összterület 38%-át foglalják el, legnagyobb részük a középső vidékeken (Vlagyimiri opolje) található. A szántóföldi növénytermesztésben a gabonafélék (búza , rozs, árpa) vetésterülete jóval kisebb, mint a takarmánynövényeké; köztük a (zab)é. Ehhez képest a zöldségfélék és a burgonya termesztése erősen háttérbe szorul. Az ipari növények közül kiemelt jelentőségű a helyi textilipar alapanyaga, a len.
Közlekedés
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e6/Russia-Vladimir-Vicinity.jpg/400px-Russia-Vladimir-Vicinity.jpg)
Helyi viszonylatban különösen fejlett az út- és vasúti hálózat. Moszkva felől két országos jelentőségű vasúti fővonal: a Moszkva–Vlagyimir–Nyizsnyij Novgorod–Perm és a Moszkva–Murom–Kazany–Jekatyerinburg, valamint a Moszkva–Urál autóút szeli át nyugat–keleti irányban az egész területet. Központi fekvése miatt a szomszédos északi és déli területekkel (Ivanovo, illetve Rjazany felé) is kedvező a vasúti összeköttetés, szerepe mind a személy-, mind a teherszállításban jelentős. A folyami teherszállításban az Okának kiemelt szerepe van, mivel a Volgán keresztül kapcsolatot létesít az európai országrész északi és déli vidékeivel. Az Okán az itteni legfontosabb kikötő Murom; ennek hídján vezet keresztül Kazán felé a már említett vasúti fővonal is. A Kljazma alsó szakasza szintén hajózható, legfontosabb kikötői: Vlagyimir, Vjaznyiki és valamivel a torkolat előtt Gorohovec.
Népesség
[szerkesztés]A lakossága összlétszáma 1 487 200 fő (2005), ebből a városban lakók aránya 78,5%. A népsűrűség 51,3 fő/km².
Nemzetiségi összetétel a 2002-es népszámlálási adatok szerint (ezer fő): oroszok – 1443,9; ukránok – 16,8; tatárok – 8,7; beloruszok – 5,7; örmények – 5,0. Ötezer fő alatt, többek között: azeriek, mordvinok, csuvasok, cigányok, moldávok, németek, grúzok, marik.
Települések
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/Russia-Suzdal-Cathedral%27s_Bell_Tower-1.jpg/350px-Russia-Suzdal-Cathedral%27s_Bell_Tower-1.jpg)
A Vlagyimiri területen (a 2010. évi népszámláláskor) 23 város, 9 városi jellegű település és 2495 falusi település található, mely utóbbiak közül 316 lakatlan. A városi jellegű települések száma 1987-ben még 36 volt, a Szovjetunió megszűnése óta azonban sokuk elvesztette e címét és faluvá alakult, Oroszország más területeihez hasonlóan, 2 viszont azóta városi címet kapott.
A 2010. évi népszámlálás adatai szerint a Vlagyimiri területen 78% a városi (városokban vagy városi jellegű településeken élő) népesség aránya. A legnagyobb falu népessége nem éri el az ötezer főt és összesen 6-é éri el a háromezret, melyek együttesen a terület lakosainak 2%-a számára nyújtanak otthont.
A Vlagyimiri terület városai, városi jellegű települései és jelentősebb (háromezer főnél népesebb vagy járási székhely) falusi települései a következők (2010. évi népességükkel):
Magyar név | Orosz név | Rang | Város lett | Lélekszám | Közigazgatási beosztás |
---|---|---|---|---|---|
Vlagyimir | Владимир | város | 1108 | 345 373 |
|
Gusz-Hrusztalnij | Гусь-Хрустальный | város | 1931 | 60 784 |
|
Guszevszkij | Гусевский | városi jellegű település | 3 134 |
Gusz-Hrusztalnij város | |
Kovrov | Ковров | város | 1778 | 145 214 |
|
Murom | Муром | város | 862 | 116 075 |
|
Raduzsnij | Радужный | város | 1991 | 18 211 |
|
Alekszandrov | Александров | város | 1778 | 61 551 |
Alekszandrovi járás |
Karabanovo | Карабаново | város | 1938 | 14 868 |
Alekszandrovi járás |
Sztrunyino | Струнино | város | 1938 | 14 369 |
Alekszandrovi járás |
Balakirevo | Балакирево | városi jellegű település | 10 076 |
Alekszandrovi járás | |
Vjaznyiki | Вязники | város | 1778 | 41 248 |
Vjaznyiki járás |
Msztyora | Мстёра | városi jellegű település | 4 859 |
Vjaznyiki járás | |
Nyikologori | Никологоры | városi jellegű település | 5 486 |
Vjaznyiki járás | |
Gorohovec | Гороховец | város | 1239 | 14 016 |
Gorohoveci járás |
Kurlovo | Курлово | város | 1998 | 6 764 |
Gusz-hrusztalniji járás |
Urselszkij | Уршельский | falu | 3 783 |
Gusz-hrusztalniji járás | |
Kameskovo | Камешково | város | 1951 | 13 103 |
Kameskovói járás |
Kirzsacs | Киржач | város | 1778 | 29 965 |
Kirzsacsi járás |
Melehovo | Мелехово | városi jellegű település | 7 039 |
Kovrovi járás | |
Pakino | Пакино | falu | 4 605 |
Kovrovi járás | |
Kolcsugino | Кольчугино | város | 1931 | 45 776 |
Kolcsuginói járás |
Melenki | Меленки | város | 1778 | 15 206 |
Melenki járás |
Petuski | Петушки | város | 1965 | 15 148 |
Petuski járás |
Kosztyerevo | Костерево | város | 1981 | 9 073 |
Petuski járás |
Pokrov | Покров | város | 1778 | 17 756 |
Petuski járás |
Volginszkij | Вольгинский | városi jellegű település | 6 089 |
Petuski járás | |
Gorogyiscsi | Городищи | városi jellegű település | 5 628 |
Petuski járás | |
Krasznaja Gorbatka | Красная Горбатка | városi jellegű település | 8 885 |
Szelivanovói járás | |
Szobinka | Собинка | város | 1939 | 19 482 |
Szobinkai járás |
Lakinszk | Лакинск | város | 1969 | 15 715 |
Szobinkai járás |
Sztavrovo | Ставрово | városi jellegű település | 7 800 |
Szobinkai járás | |
Szudogda | Судогда | város | 1778 | 11 848 |
Szudogdai járás |
Andrejevo | Андреево | falu | 3 798 |
Szudogdai járás | |
Golovino | Головино | falu | 4 408 |
Szudogdai járás | |
Muromcevo | Муромцево | falu | 3 019 |
Szudogdai járás | |
Szuzdal | Суздаль | város | 1024 | 10 535 |
Szuzdali járás |
Bogoljubovo | Боголюбово | falu | 4 494 |
Szuzdali járás | |
Jurjev-Polszkij | Юрьев-Польский | város | 1152 | 19 595 |
Jurjev-polszkiji járás |
Kultúra
[szerkesztés]A területen a kora középkori orosz egyházi- és városépítészet, ikonfestészet egyedülálló emlékei maradtak fenn. Ezek kulturális értékét nehéz lenne túlbecsülni. Vlagyimir első templomainak építészeti megoldásai a moszkvai Kreml (Moszkva) építőmestereire és közvetve az egész orosz egyházi építészetre hatással voltak. A vidék jelentős idegenforgalmat vonz, az ún. Aranygyűrű városai közül Vlagyimir mellett itt található Jurjev-Polszkij és a híres múzeumváros, Szuzdal is. Vlagyimir és Szuzdal műemlékei közül a legismertebbeket a világörökség részévé nyilvánították.
Politika, közigazgatás
[szerkesztés]A Vlagyimiri terület élén a kormányzó áll.
- Nyikolaj Vlagyimirovics Vinogradov: 2000 – 2013
- Szvetlana Jurjevna Orlova: (2013. március 24. – szeptember 23.: mb.) 2013. szeptember 23. – 2018. október 8.
- A 2018. szeptember 9-i kormányzóválasztáson a jelöltek egyike sem szerezte meg a szavazatok 50%-át. A szeptember 23-i második fordulót, ahol csak az első két helyezett indulhatott, Vlagyimir Vlagyimirovics Szipjagin (Liberális-Demokrata Párt) nyerte a hivatalban lévő kormányzó, Szvetlana Jurjevna Orlova (Egységes Oroszország Párt) előtt.[2] Az új kormányzót 2018. október 8-án iktatták be hivatalába.[3]
- Putyin elnök elfogadta Vlagyimir Szipjagin lemondását és mb. kormányzónak kinevezte Alekszandr Alekszandrovics Avgyejevet: 2021. október 4.[4]
A Vlagyimiri terület képviselői a Szövetségi Tanácsban 2005-től: Vagyim Gusztov (Egységes Oroszország Párt) és Jevgenyij Iljuskin (Kommunista Párt).
2006 óta a Vlagyimiri területen 125 helyi önkormányzat működik. Közülük 5 városi körzet (gorodszkoj okrug) és 16 járás (rajon), továbbá 26 városi község (gorodszkoje poszelenyije) és 80 falusi község (szelszkoje poszelenyije).
Városi körzetek
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/69/Bogolyubovo_asv2019-01_img02_Intercession_Church.jpg/250px-Bogolyubovo_asv2019-01_img02_Intercession_Church.jpg)
- Vlagyimir város
- Gusz-Hrusztalnij város
- Kovrov város
- Murom körzet
- Raduzsnij (zárt város)
Járások
[szerkesztés]A közigazgatási járások neve, székhelye és 2010. évi népességszáma az alábbi:
Magyar név | Orosz név | Székhely | Lélekszám |
---|---|---|---|
Alekszandrovi járás | Александровский район | Alekszandrov | 113 900
|
Gorohoveci járás | Гороховецкий район | Gorohovec | 22 923
|
Gusz-hrusztalniji járás | Гусь-Хрустальный район | Gusz-Hrusztalnij | 44 883
|
Jurjev-polszkiji járás | Юрьев-Польский район | Jurjev-Polszkij | 36 747
|
Kameskovói járás | Камешковский район | Kameskovo | 30 466
|
Kirzsacsi járás | Киржачский район | Kirzsacs | 42 159
|
Kolcsuginói járás | Кольчугинский район | Kolcsugino | 56 351
|
Kovrovi járás | Ковровский район | Kovrov | 31 477
|
Melenki járás | Меленковский район | Melenki | 36 464
|
Muromi járás | Муромский район | Murom | 24 991
|
Petuski járás | Петушинский район | Petuski | 68 062
|
Szelivanovói járás | Селивановский район | Krasznaja Gorbatka | 18 610
|
Szobinkai járás | Собинский район | Szobinka | 58 801
|
Szudogdai járás | Судогодский район | Szudogda | 41 177
|
Szuzdali járás | Суздальский район | Szuzdal | 44 114
|
Vjaznyiki járás | Вязниковский район | Vjaznyiki | 80 987
|
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ https://www.gks.ru/storage/mediabank/Popul2020.xls
- ↑ A Vlagyimiri terület választási bizottsága Archiválva 2019. március 28-i dátummal az Archive.is-en (Hozzáférés: 2018-09-30)
- ↑ Az új kormányzó beiktatása (start33.ru, 2018-10-08. Hozzáférés: 2018-10-09)
- ↑ [1] (tass.ru, 2021-10-04)