Uppsalai Egyetem
Uppsalai Egyetem (Uppsala universitet) | |
![]() | |
![]() | |
Alapítva | 1477 |
Alapító |
|
Hely | Svédország, Uppsala község |
Típus |
|
Tagság |
|
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Az Uppsalai Egyetem weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Uppsalai Egyetem témájú médiaállományokat. |
Az Uppsalai Egyetem (svédül: Uppsala universitet, latinul: Universitas Regia Upsaliensis) svéd felsőfokú oktatási intézmény, a legrégibb egyetem Skandináviában.
Története
[szerkesztés]1477-ben I. Sten Sture kormányzó és Jakob Ulfsson katolikus érsek alapította meg Skandinávia legrégebbi egyetemét. IV. Szixtusz pápa 1477. február 27-én kiadta a pápai bullát, amellyel jóváhagyta a létesítményt. Fontos példakép volt a Bolognai Egyetem. Az egyetem 1477. október 7-én kezdte meg a tanítást.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/Entrance_hall_of_Uppsala_University_main_building.jpg/260px-Entrance_hall_of_Uppsala_University_main_building.jpg)
1620 és 1780 között volt az egyetem virágkora. Az évfordulóra 1877-ben felépült az egyetem új főépülete.
Ellen Fries történész volt az első nő Skandináviában, aki itt 1883-ban doktorált.
Fakultások
[szerkesztés]- Bölcsészet- és Társadalomtudományok
- Teológiai Kar
- Jogtudományi Kar
- Történelem és Filozófia Kar
- Nyelvtudományi Kar
- Társadalomtudományi Kar
- Pedagógiai Kar
- Orvos- és Gyógyszerésztudományok
- Orvostudományi Kar
- Gyógyszertudományi Kar
- Technika és Természettudományok
- Technikai és Természettudományi Kar
A könyvtár
[szerkesztés]A történelmi könyvek egy része Németországból származnak, a harmincéves háború kifosztott művészeteként került Svédországba mint például a Julius Echter von Mespelbrunn könyvtára a marienbergi erődből. Más könyvek Nicolaus Copernikusztól s svéd–lengyel háborúkból származnak.
Ismert végzősök
[szerkesztés]- Anders Jonas Ångström (1814–1874), fizikus, a színképelemzés (spektroszkópia) egyik megalapítója, az ångström hosszúságegység névadója
- Peter Artedi (1705–1735), Naturforscher, „Vater der Ichthyologie“
- Carl Michael Bellman (1740–1795), költő
- Harald Bergström (1908–2001), matematikus
- Karin Boye (1900–1941), író
- Anders Celsius (1701–1744), természettudós, csillagász, a Celsius-skála megalkotója
- Gustaf Fröding (1860–1911), költő
- Dag Hammarskjöld (1905–1961), Nobel-békedíjas diplomata, az ENSZ második főtitkára
- Andreas Heldmann (1688–1770), erdélyi szász történész, nyelvész
- Salomon Eberhard Henschen (1847–1930), orvos
- XVI. Károly Gusztáv (* 1946), svéd király
- Carl von Linné (1707–1778), természettudós, orvos és botanikus
- Håkan Nesser (* 1950), író
- Jenny Ohlsson, diplomata
- Christopher Polhem (1661–1751), gépészmérnök, feltaláló, „a svéd mechanika atyja”
- Gustaf Einar Du Rietz (1895–1967), botanikus
- Id. Olof Rudbeck (1630–1702), botanikus és orvos , a nyirokkeringés feltallála
- Harald Sandberg (* 1950), diplomata
- Kai Siegbahn (1918–2007), Nobel-díjas fizikus
Jegyzetek
[szerkesztés]Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben az Universität Uppsala című német Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.