Szendrő József
Szendrő József | |
![]() | |
Született | 1914. augusztus 18.[1] Budapest[2] |
Elhunyt | 1971. október 22. (57 évesen)[1] Budapest[2] |
Állampolgársága | magyar |
Házastársa | Máthé Erzsi |
Foglalkozása | |
Iskolái | Országos Magyar Királyi Színművészeti Akadémia (–1936) |
Kitüntetései | Jászai Mari-díj (1970) |
Sírhelye | Farkasréti temető (11/2-1-87) |
Színészi pályafutása | |
Aktív évek | 1936–1971 |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szendrő József témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/97/Szendr%C5%91J%C3%B3zsef_Bajza1-9.jpg/262px-Szendr%C5%91J%C3%B3zsef_Bajza1-9.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/Szendr%C5%91_J%C3%B3zsef_s%C3%ADrja.jpg/262px-Szendr%C5%91_J%C3%B3zsef_s%C3%ADrja.jpg)
Szendrő József (Budapest, Ferencváros, 1914. augusztus 18.[3] – Budapest, 1971. október 22.) Jászai Mari-díjas magyar színész, rendező, műfordító, színházigazgató.
Életpályája
[szerkesztés]Szendrő József körorvos és Szabó Mária fiaként született. Rákosi Szidi színiiskoláját látogatta, majd 1936-ban végzett az Országos Magyar Királyi Színművészeti Akadémián, ezután a Nemzeti Színház tagja lett.[4] 1938-ban a Miskolci Nemzeti Színházhoz szerződött. 1939-ben besorozták katonának, 1941-ben leszerelték. 1941 és 1944 között a Független Színpad tagja volt. 1944-ben újra besorozták, október 15-én szovjet hadifogságba került, Grúziába vitték fogolytáborba.
1947. szeptember 22-én engedték el, itthon újra a Nemzeti Színházban játszott. 1949-től 1952-ig a Pécsi Nemzeti Színház igazgatója, 1952-től 1954-ig a Magyar Néphadsereg Színháza igazgatója volt. 1954-ben megalakította a József Attila Színházat, amelynek egy évig igazgatója volt. 1955 és 1958 között a Néphadsereg Színház főrendezője, 1958 és 1960 között a debreceni Csokonai Színház igazgatója, 1960–61-ben a Szegedi Nemzeti Színház főrendezője volt. 1963–64-ben a Petőfi Színház, 1964-től 1966-ig a Fővárosi Operettszínház, 1966-tól haláláig a Nemzeti Színház tagja volt.
Szendrő József fiatal tehetségek elindítója, gyámolítója volt. Többek között Hofi Gézával is ő kötött először szerződést. Társulataiban indult el a pályán: Gordon Zsuzsa, Máthé Erzsi[5] és Latinovits Zoltán is.
A Bajza utca 1–9. szám alatti garzonház lakója volt. Felesége 1949–1957 között Máthé Erzsi volt.[6]
Színpadi szerepei
[szerkesztés]- Gorkij: Jegor Bulicsov és a többiek....Jegor Bulicsov
- Shakespeare: Vízkereszt, vagy amit akartok....Böffen Tóbiás
- Ben Jonson: Volpone....Volpone
- Csehov: Cseresznyéskert....Jepihodov
- Kodolányi János: Földindulás....Weintraub
- Vörösmarty Mihály: Czillei és a Hunyadiak....Giskra
- Bajomi Lázár Endre: Zoo avagy az emberbarát gyilkos....Kreps professzor
- Shakespeare: Athéni Timon....Első szenátor
- Mihail Bulgakov: Iván, a rettentő....Íródeák
- Peter Weiss: Makinpot úr, avagy miként hajtják belőle az ő nyavajáit....Ügyvéd, Orvos, Kormányfő, Jóisten
- Rejtő Jenő: Tulipán....Szállásmester
- Bertolt Brecht: A vágóhidak Szent Johannája....Cridle
- Peter Weiss: A vizsgálat....Második tanú
- Ben Hecht–Ch. McArthur: Rendkívüli kiadás....Pinocchio
- Anatole France: A hatalom eredete....A nagy termetű
- Heltai Jenő: Úri jog....Bruno lovag
- Karinthy Frigyes: Kolumbusz tojása....Esvány bíró
- John Osborne: Bamberg-vér....Brown miniszter
- Pedro Calderón de la Barca: A zalameai bíró....Nuno
- Alexandre Breffort: Irma, te édes....Bob
- Szenes Iván: Őfelsége a sztár....Sylvester de Montmartre
- Hegedüs Géza: Régi szép idők....Báró Borszeghy
- Mesterházi Lajos: Ünneplők....Tök, igazgató
- Friedrich Schiller: Ármány és szerelem....Von Walter
- Edmond Rostand: Cyrano de Bergerac....Ragueneau
- Jókai Mór: Az aranyember....Brazovits Athanáz
- Osztrovszkij: Erdő....Milonov
- Szűcs László–Innocent-Vincze Ernő: Farkas a havason....Nagyiday
- Roger Vailland: Foster ezredes bűnösnek vallja magát....Paganel őrmester
- Howard Fast: Harminc ezüstpénz....Carmichael
- Afinogenov: Kisunokám....Leonid Boriszovics
- Szigligeti Ede: Liliomfi....Szellemfi
- Szofronov: Moszkvai jellem....Potápov
- Prosper Mérimée: A művésznő hintaja....Don Andreas de Ribera, Peru alkirálya
- Raszkov–Tyipot: Szibériai rapszódia....Burmák
- Molière: Tartuffe....Tartuffe
- Móricz Zsigmond: Úri muri....Lekenczey
- Forgács István: Vándormadarak....Kecskés, öreg kisegítő munkás
- Mihalkov: Vidám álom....Brighella
- Ariadna Tur–Pjotr Tur: Villa a mellékutcában....Tanácsos
- George Bernard Shaw: Warrenné mestersége....Crofts
Rendezései[szerkesztés]
|
Műfordításai[szerkesztés]
|
Filmjei
[szerkesztés]Játékfilmek
[szerkesztés]
|
|
Tévéfilmek
[szerkesztés]- Hotel Germánia (1962)
- Éjszaka is kézbesítendő (1963)
- Jövedelmező állás (1965)
- Kocsonya Mihály házassága (1965)
- Kristóf, a magánzó (1965) – koporsókészítő
- Egy nyugalmas vasárnap (1966)
- Tűvétevők (1966)
- Hétköznapi történet 1–3. (1966)
- Sellő a pecsétgyűrűn 1–2. (1966)
- Én, Strasznov Ignác, a szélhámos 1–2. (1966)
- Könyvsátor 67 – Visszakérem az iskolapénzt epizód (1967)
- A postaláda (1967)
- Kérdések a szerelemről (1967)
- Jaguár (1967)
- Könnyű kis gyilkosság (1967)
- Platonov szerelmei (1967)
- Wengraf (1968)
- Bors (1968)
- A régi nyár (1969)
- Víz (1969)
- VII. Olivér (1969)
- Holnap reggel (1969)
- Súlyfürdő (1969)
- Hatholdas rózsakert (1970)
- Lujzi (1970)
- Sose fagyunk meg! (1970)
- Szerencsés álmokat! (1970)
- Rózsa Sándor (1971)
- Vidám elefántkór (1971)
- Zűrzavaros éjszaka (1971)
Díjai, elismerései
[szerkesztés]- Jászai Mari-díj (1970)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC14240/14856.htm, Szendrő József, 2017. október 9.
- ↑ a b Petőfi Irodalmi Múzeum. (Hozzáférés: 2020. július 7.)
- ↑ Születési bejegyzése a Budapest IX. kerületi polgári születési akv. 1863/1914. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2022. március 24.)
- ↑ Színházi Élet – 1936/35. szám
- ↑ Rövid ideig házastársak voltak
- ↑ https://cultura.hu/kultura/mathe-erzsi-90-eves/
Források
[szerkesztés]- Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4
- Magyar életrajzi lexikon IV: 1978–1991 (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6422-X
- Színészkönyvtár
További információk
[szerkesztés]- Szendrő József a PORT.hu-n (magyarul)
- Szendrő József az Internetes Szinkronadatbázisban (magyarul)
- Szendrő József az Internet Movie Database-ben (angolul)
- Színházi Adattár
- Szigethy Gábor: A kövér Szendrő; Nyitott Könyv, Budapest, 2002 (Leporelló Színház)