Roszatom
Roszatom | |
![]() | |
A Roszatom székháza Moszkvában (Большая Ордынка 24/26) „Bolsaja Ordinka” utca 24/26 | |
Típus |
|
Alapítva | 2007 |
Székhely |
|
Iparág |
|
Forma | állami vállalat (orosz) |
Termékek | atomreaktor |
Árbevétel | 967 400 000 000 ₽ (2017)[1][2] |
Alkalmazottak száma | 256 600 (2015) |
Leányvállalatai |
|
![]() | |
A Roszatom weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Roszatom témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Roszatom (oroszul: Росатом, IPA: [rɐsˈatəm]), más néven Roszatom Állami Atomenergetikai Vállalat, Állami Atomenergetikai Vállalat Roszatom vagy Roszatom Állami Vállalat, egy atomenergiával, nem energetikai nukleáris termékekkel és high-tech termékekkel foglalkozó moszkvai székhelyű orosz állami vállalat. A 2007-ben létrejött szervezethez több mint 350 társaság tartozik, köztük tudományos kutatással foglalkozó szervezetek, a nukleáris fegyverekhez kapcsolódó létesítmények és a világ egyetlen atomjégtörő-flottája.[3]
Az állami vállalat a világ egyik legnagyobb atomenergetikai vállalata. A Roszatom a legnagyobb villamosenergia-termelő vállalat Oroszországban, 215 746 TWh elektromos energiát állít elő, ez az ország villamosenergia-termelésének 20,28%-a. A vállalat szintén első helyen áll a külföldi atomerőmű-építésben, a globális nukleáristechnológia-export 76%-a kapcsolódik a Roszatomhoz: Ez 2020 decemberében 35, a fejlesztés különböző fázisában levő atomerőmű-blokkot jelentett 12 országban.[4] A Roszatom a nukleáris medicina számára is gyárt berendezéseket és állít elő izotópokat, kutatási tevékenységet folytat és anyagvizsgálatokat végez; emellett szuperszámítógépeket, szoftvereket, valamint különféle nukleáris és nem nukleáris innovatív termékeket állít elő. A Roszatom stratégiájának része a megújuló energiaforrások és a szélenergia további fejlesztése. Oroszországban két blokk építése zajlik a Kurszk 2 atomerőműben, és bejelentették, hogy a Kolai atomerőműben két további blokk építését tervezik.[5] 2019-ben a Roszatom részesedése a világpiacon 38% volt, ezzel a vállalat globális viszonylatban is élen jár az urándúsítási szolgáltatásokban (36%), és a globális nukleárisfűtőanyag-piac 16%-át fedi le.[6][7][8]
2020-ban a Roszatom jóváhagyta korszerűsített stratégiáját, amelyben nagy hangsúlyt helyez az új termékek szerepére – ideértve a nukleáris nem energetikai és a nem nukleáris termékeket is – mintegy 100 új üzleti területen, köztük a nukleáris medicina, a kompozitok, a szélenergia, a hidrogén, a hulladékgazdálkodás, az additív gyártási technológia és a hidrogén-előállítás területén.[9]
A Roszatom egy nonprofit szervezet, és míg a feladatai közé tartozik az atomenergia fejlesztése, a nukleáris üzemanyagciklushoz kapcsolódó vállalatok növekedése és az állam által ráruházott feladatok ellátása, nemzetbiztonsági szerepet is betölt (nukleáris elrettentés), gondoskodik a nukleáris- és sugárbiztonságról, valamint alkalmazott és alaptudományokkal foglalkozik. Emellett az állami vállalat jogosult az állam nevében eleget tenni Oroszország nemzetközi kötelezettségeinek az atomenergia-felhasználás és a nukleáris anyagok elterjedésének megakadályozása terén. A Roszatom olyan nagyszabású projektekben is részt vesz, mint az ITER és a FAIR.
2021 februárjában a Roszatom teljes rendelésállománya elérte a 250 milliárd dollárt.[10] [11] A 2020-as vállalati jelentés szerint 10 éves külföldi rendelésállománya 138,3 milliárd dollárt tett ki, míg az árbevétele elérte a 7,5 milliárd dollárt. Az új termékekre vonatkozó tízéves rendelésállomány 1602,1 milliárd rubelt tett ki, a bevétel pedig elérte a 261,1 milliárd rubelt.[12][13]
Története
[szerkesztés]A Roszatom elődei között több, különböző feladatokat ellátó szovjet és orosz kormányzati szervezet található. 1953. június 26-án a Szovjetunió Minisztertanácsa az atomfegyver-programért felelős Első Főigazgatóságot átalakította, így jött létre a Középgépipari Minisztérium (Minszredmas). A minisztérium feladata lett a polgári atomenergia-program fejlesztése. 1989-ben a Középgépipari Minisztérium és az Atomenergetikai Minisztérium összevonásával jött létre a Szovjetunió Atomenergetikai és Ipari Minisztériuma.[14] [15]
Az Oroszországi Föderáció Atomenergetikai Minisztériuma [(oroszul: Министерство по атомной энергии Российской Федерации, rövidítve Minatom (oroszul: Минaтом)] a Szovjetunió felbomlása után, 1992. január 29-én jött létre a Szovjetunió Atomenergetikai és Ipari Minisztériumának orosz jogutódjaként. Az újonnan létrehozott minisztérium a korábbi minisztériumhoz tartozó társaságok mintegy 80%-át kapta meg, köztük 9 atomerőművet 28 blokkal. A minisztérium 2004. március 9-ig létezett ezen a néven, amikor is átalakult Szövetségi Atomenergia Ügynökséggé.[14][15]
2007. december 1-én Vlagyimir Putyin orosz elnök aláírta azt a Szövetségi Gyűlés által elfogadott törvényt, amely a Szövetségi Atomenergia Ügynökség megszüntetéséről, valamint jogköreinek és eszközeinek az újonnan létrehozott „Roszatom Állami Atomenergetikai Vállalat” nevű vállalatra való átruházásáról rendelkezett. Ugyanezen év december 12-én az ügynökség állami vállalattá alakult át.[14][16]
2017-ben a Roszatom úgy határozott, hogy szélenergiába kíván befektetni, mivel úgy vélte, hogy a megújulóenergia-ipar a költségek gyors csökkenése miatt az atomenergia komoly vetélytársává válhat, így a vállalat szélturbinákat kezdett el építeni. A Roszatomot emellett az is aggodalommal töltötte el, hogy a nukleáris exportlehetőségek kimerülőfélben vannak.
2020. augusztus 20-án a Roszatom az orosz atomipar 75. évfordulóját ünnepelte meg. Az ünneplés részeként a Roszatom arculatváltó kampányt indított „Egyesült Roszatom” néven, ennek keretében az atomiparban működő leányvállalatok átvették a Roszatom Möbius-szalagot formázó logóját. 2020-ban a Roszatom azt tűzte ki célul, hogy árbevételét 2030-ra megháromszorozza és elérje a 4 milliárd rubelt. Ennek 40%-át új üzletágakból kívánja előteremteni, elsősorban a fenntartható technológiákra összpontosítva.[17][4][18]
Szervezeti felépítés
[szerkesztés]2021 elején a Roszatomhoz 356 különböző szervezeti felépítésű és jogállású társaság tartozott. Ezek egy része az atomenergetikai létesítményekhez kapcsolódó szervezet, – ide tartoznak az atomenergia, az atomenergetika és a nukleáris üzemanyagciklus területén tevékenykedő vállalatok – azaz azon vállalatok, amelyek: a természetes urán feltárásával és kitermelésével; az urán átalakításával és dúsításával; nukleáris fűtőanyagok, villamos energia és berendezések előállításával; valamint a nukleáris fűtőanyagokhoz és a gázcentrifuga-platformhoz kapcsolódó új technológiák kifejlesztésével foglalkoznak.[4] A társaságok másik része a nem atomenergiára szakosodó egyre növekvő számú új vállalatok csoportjához tartozik, amelyek többek között szélenergiával, kompozitokkal, additív gyártási technológiákkal és nukleáris medicinával foglalkoznak. Az orosz atomipar polgári célú eszközei a Roszatom Atomenergoprom nevű holdingjához tartoznak, amely 2020 decemberében 204 vállalatot tömörített.[12][19]
A Roszatom vállalatai több divízióra tagolódnak:[12][20]
Bányászati divízió
[szerkesztés]A Roszatom bányászati divíziójának holdingtársasága az Atomredmetzoloto részvénytársaság, amely az orosz uránbányászati eszközöket tömöríti. Legfontosabb leányvállalatai közé tartozik a Khiagda részvénytársaság és a Dalur részvénytársaság.
Az Uranium One egy különálló, de közvetlenül a Roszatom irányítása alatt működő globális bányászati vállalat, mely változatos eszközportfólióval rendelkezik Kazahsztánban, az Egyesült Államokban és Tanzániában.
Fűtőanyag-divízió
[szerkesztés]A Roszatom fűtőanyag-divízióját a TVEL Rt. irányítja, amely a világ nukleáris fűtőanyag-ciklus frontend piacának egyik vezető szereplője, és az orosz atomerőművek és atomjégtörő-flotta egyetlen nukleáris fűtőanyag beszállítója.
Legfontosabb leányvállalatai közé tartozik a Bocsvar Anyagtudományi Kutatóintézet (VNIINM), a Szibériai Vegyi Kombinát és a Csepecki Gépgyár.
A divízió feladatai közé tartozik a nukleáris fűtőanyag előállítása, az uránátalakítás és dúsítás, valamint gázcentrifugák gyártása.
Az urándúsítás a TVEL fűtőanyag-vállalat négy üzemében történik, nevezetesen az Angarszki Elektrokémiai Üzemben (Angarszk, Irkutszki terület), a Zelenogorszki Elektrokémiai Üzemben (Zelenogorszk, Krasznojarszki határterület), az Uráli Elektrokémiai Üzemben (Novouralszk, Szverdlovszki terület), és a Szibériai Vegyiüzemben (Szeverszk, Tomszki terület).[21] Az urán dúsítása során, az uránizotópok szétválasztása fejlett gázcentrifugás technológiával történik. A szegényített urán-hexafluoridot urán-dioxiddá alakítják a Zelenogorszki Elektrokémiai Üzem W-ECP nevű egységében.[22][23]
A nukleáris fűtőanyag gyártása a Roszatom Gépgyárában és a Novoszibirszki Vegyi Koncentrátumgyártó Üzemben történik. Az üzemekben UO2-alapú (dúsított friss és újrafeldolgozott urán) nukleáris fűtőanyagot állítanak elő az orosz erőművek és kutatóreaktorok valamennyi típusához, valamint számos külföldi erőmű és kutatóreaktorhoz és az orosz úszó (hajó) atomerőművekhez. A VVER és PWR reaktorokhoz gyártott balesetálló fűtőanyagok fejlesztése a kísérleti szakaszba lépett.[24]
A nátriumhűtésű gyorsneuronos reaktorokhoz a MOX fűtőanyagot a Bányászati és Vegyi kombinátban állítják elő, míg a kevert urán-plutónium üzemanyag a most épülő Szibériai Vegyiüzemben lesz előállítva. A VVER reaktorok számára készült urán-plutónium REMIX üzemanyag (regenerált üzemanyag-keverék) tesztelése folyik, a kereskedelmi gyártása várhatóan a Bányászati és Vegyi kombinátban történik majd.
A kiégett nukleáris fűtőelemek újrafeldolgozása a Majak Termelési Egyesülés RT-1 üzemében zajlik. Az üzemben jelenleg erőművi reaktorokból (BN-350, VVER-440, BN-600, RBMK-1000, VVER-1000; BN-MOX), orosz és külföldi tudományos intézetek kutatóreaktoraiból, valamint a tengeralattjárók és a haditengerészet felszíni flottájának reaktoraiból származó (különböző összetételű) kiégett nukleáris üzemanyag feldolgozása zajlik.[25]
Gépgyártási divízió
[szerkesztés]A divíziót az Atomenergomas részvénytársaság irányítja. Ez Oroszország egyik legnagyobb gépipari vállalatcsoportja, amely az atomenergia-iparhoz szükséges berendezések tervezéséhez, gyártásához és szállításához kínál átfogó megoldásokat. A divízióhoz több mint 10 gyártási telephely tartozik Oroszországban, Ukrajnában, Csehországban és Magyarországon, ahol gyártóvállalatok, műszaki központok és kutatószervezetek működnek.
A vállalatcsoport saját adatai szerint a világ atomerőműveinek 14%-a és a Független Államok Közösségében, illetve a balti államokban működő hőerőművek 40%-a használja a holding berendezéseit. Emellett a divízió a VVER reaktorok berendezéseinek legnagyobb, és a gyorsneutronos reaktorok (BN reaktorok) egyetlen gyártója. A divízióhoz tartozó vállalatok tervezik és gyártják a szárazföldön és vízen használt SMR (kisméretű moduláris reaktor) atomerőműveket és az atomjégtörőket.
Legfontosabb leányvállalatai az OKB Gidropressz, az OKBM Afrikantov, a Podolszki Gépgyár és az AEM-techonogy Archiválva 2022. február 1-i dátummal a Wayback Machine-ben.
Mérnöki divízió
[szerkesztés]A divíziót az Atomstroyexport részvénytársaság irányítja, amely széleskörű kapacitással rendelkezik a komplex műszaki létesítmények kivitelezésének lebonyolításában. A divízió legfontosabb üzleti területei közé tartozik a nagy atomerőművek tervezése és építése Oroszországban és külföldön, valamint a Multi-D platformon működő komplex műszaki létesítmények irányítására szolgáló digitális technológiák fejlesztése.
A divízió kulcsfontosságú vállalatai az Atomenergoproekt részvénytársaság és az ATOMPROEKT részvénytársaság.
Energetikai divízió
[szerkesztés]A divíziót a Roszenergoatom részvénytársaság irányítja. A vállalat az egyetlen Oroszországban, amely atomerőműveket üzemeltet, valamint meghatározó szereplője az orosz villamosenergia-piacnak. Főbb üzleti területei közé tartozik az atomerőművekben történő áram- és hőtermelés, emellett a nukleáris létesítmények (atomerőművek), sugárforrások, valamint nukleáris anyagokat és radioaktív anyagokat tároló létesítmények üzemeltetése.
A divízió legfontosabb vállalatai: az összes orosz atomerőmű, az AtomEnergoRemont részvénytársaság, az AtomEnergoSbyt részvénytársaság és a TITAN-2 építőipari holding.
Backend-divízió
[szerkesztés]A divíziót a Nukleáris és Sugárbiztonsági Szövetségi Központ irányítja. A divízió központi rendszert működtet a kiégett nukleáris fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésére, valamint a veszélyes nukleáris és radiológiai létesítmények leszerelésére.
A divízió fő vállalatai: a Bányászati és Vegyi kombinát és a Radon szövetségi állami vállalatok, valamint a radioaktív hulladék kezeléséért felelős állami szervezet (NORAO).
Tevékenység
[szerkesztés]Atomerőművek
[szerkesztés]A Roszatom felügyeli és irányítja az oroszországi Atomenergoprom vállalatot, amely holdingként összefogja az oroszországi atomerőműveket működtető Roszenergoatom vállalatot, a nukleáris fűtőanyag és egyéb radioaktív anyagok kereskedelmével és exportjával foglalkozó Tyehsznabekszport vállalatot, az atomerőművek építésével foglalkozó Atomsztrojekszport vállalatot, a nukleáris fűtőanyagot gyártó TVEL-t, valamint az atomerőművi berendezések gyártásával foglalkozó Atomenergomas vállalatot. Ugyancsak a Roszatom felügyeli az atomenergetikával és nukleáris technikával foglalkozó kutatóintézeteket, valamint felelős Oroszországban a nukleáris biztonság és a nonproliferáció kérdéseiért is. A Roszatommal kötött 2007-es megállapodás alapján az oroszországi atomerőművek szakembereinek fő képzési bázisa a Nyizsnyij Novgorod-i Állami Műszaki Egyetem lesz.
A Roszatom 2013-ban Oroszországban 7 atomerőművi blokk építését végezte: egyet Belojarszkban, kettőt Rosztovban, kettőt Novovoronyezsben és kettőt Szosznovij Borban. Ezen kívül a Roszatom Balti-tengeri üzemében megkezdték új típusú atomjégtörők gyártását „Ritm-200” típusú reaktorokkal. Ezzel együtt a 2025-ig tervezett orosz atomerőművi blokkok számát az eredeti 32-ről 18-ra csökkentették.
A 2014-es esztendő lezárásakor 29 reaktorblokkra volt érvényes megrendelése a Roszatomnak, ami jelentős növekedést jelent – 2013-ban ugyanis ez a szám még 19 volt. Tavaly öt országban – összesen 11 tervezett reaktoregységen – zajlott atomerőmű-építkezés az orosz atomkonszern részvételével – áll a dokumentumban. Az összesítés azt is hangsúlyozza, hogy a társaság tíz évre szóló, külföldi megrendeléseinek összértéke 101,4 milliárd dollár, ami az egy évvel ezelőtti adattal összevetve 40 százalékos növekedést jelent. A Roszatom 2014-es bevétele 618 milliárd rubel volt, az EBITDA (a kamatfizetés, adózás és értékcsökkenési leírás előtti eredménye) pedig elérte a 211 milliárd rubelt.[26]
Külföldön, 2013 végén, a Roszatomnak 74 milliárd dollár értékben 20 atomerőművi blokkra volt megrendelése : (India – 2, Irán – 1, Kína – 2, Belorusz – 2, Banglades – 2, Jordánia – 1, Bulgária – 1, Vietnám – 2, Ukrajna – 1, Örményország – 1, Törökország – 4, Finnország – 1)[27]
Magyar szempontból fontos hír, hogy a paksi két új blokk referencia blokkja, a Leningrád II. kiépítés első egysége 2019. január 1-től már szerződés szerint termeli a villamos energiát és táplálja be a hálózatba.[28]
Épülő Atomerőművek
[szerkesztés]A Roszatom az egyidejűleg épített erőműblokkok számát tekintve világszinten az élvonalban van. 2021 végén a Roszatom két új erőműblokkot épített Oroszországban, a Kurszk II Atomerőműben, külföldön pedig 35 blokk volt a kivitelezés különböző fázisaiban.[29] 2010. február 25-én kezdődött meg a Kalinyingrádi Atomerőmű építése, de a projekt újratervezése miatt felfüggesztették.[30][31][32][33][34]
A tervek szerint további két-két blokkal lesz kibővítve a Leningrádi Atomerőmű, a Szmolenszki Atomerőmű, a Novovoronyezsi Atomerőmű és a Kurszki Atomerőmű.[35][36][37][38] 2021 júniusának közepén a Roszatom bejelentette, hogy a Kolai Atomerőművet két 600 MW-os VVER reaktorral bővítik, melyek közül az első 2034-ben lesz üzembe helyezve.[39] 2021 júniusának elején elkezdődött a BREST-OD-300 reaktor építése. Ez lesz a világon az első kísérleti demonstrációs erőművi blokk, amely ólomhűtéses gyorsneutronos reaktorral fog működni.[40]
Erőmű neve | Elhelyezkedés | Blokkok száma | Reaktor típusa | Teljesítmény (MW) | Építés kezdete | Várható befejezés |
---|---|---|---|---|---|---|
Balti Atomerőmű | Kalinyingrád, Kalinyingrádi terület | 1 | VVER-1200 | 1,170 | 2021 | Projekt felfüggesztve |
Kurszki Atomerőmű | Makarovka, Kurszki terület | 1 | VVER-1300/510 | 1,255 | 2018 | 2025 |
2 | VVER-1300/510 | 1,255 | 2019 | 2026. július | ||
2021. április 15-i -állapot[14] |
Külföldön
[szerkesztés]A Roszatom világszinten a legnagyobb külföldi atomerőmű építési projektportfólióval bír, részesedése ezen a piacon 74%.[41] A Roszatom vezető szerepet tölt be a feltörekvő országoknak kínált atomerőművek terén.[42][43] A világszerte jelenleg épülő atomerőművek 37%-ának kivitelezője a Roszatom, ezek jellemzően az OKB Gidropressz vállalat VVER típusú reaktorai. 2012-ben a Roszatom 66,5 milliárd USA dollár értékű külföldi megrendelést kapott, ebből 28,9 milliárd dollár volt az atomerőmű-építés, 24,7 milliárd dollárt tettek ki az urántermékek és 12,9 milliárd dollárt -- a nukleáris fűtőanyagok exportja és az ehhez kapcsolódó tevékenységek. 2020-ban a Roszatom 138,3 milliárd USA dollár értékű megrendelést kapott, ebből 89,1 milliárd dollár volt az atomerőmű-építés, 13,3 milliárd dollárt tettek ki az urántermékek és 35,8 milliárd dollárt a nukleáris fűtőanyagok exportja, valamint az ehhez kapcsolódó tevékenységek.[44] A kínai, indiai és iráni atomerőműveket vagy a Roszatom tervezte és kivitelezte, vagy a vállalat részvételével voltak megépítve. A Roszatom részt vesz a kínai Tianwani Atomerőmű, az indiai Kudankulam Atomerőmű és a fehéroroszországi Belorusz Atomerőmű építésében.[45][46][47][48][49]
2013 decemberében a Roszatom egy 6,4 milliárd eurós szerződést kötött a finnországi Fennovoima vállalattal egy egyblokkos erőmű, a Hanhikivi Atomerőmű létesítésére az OKB Gidropressz vállalat VVER-1200 nyomottvizes reaktorával Pyhäjoki városában, melynek építését 2021 után tervezték megkezdeni[50], de a szerződést 2022 májusában Finnország felmondta.[51] 2014 decemberében a Roszatom és a magyarországi MVM Csoport megállapodást írt alá a Paksi Atomerőmű két új blokkjának megépítéséről. A tervek szerint a kivitelezés 2022-ben indul.[52] 2018. április 3-án a Roszatom szintén megkezdte a törökországi Akkuyu Atomerőmű építését.[12] A Roszatom megállapodást írt alá Egyiptommal az El-Dabaa Atomerőmű, illetve Bangladessel a Ruppuri Atomerőmű építésére, a kivitelezést 2017. november 30-án kezdték meg.[14][53][54][55][56][57][58][59]
Erőmű neve | Ország | Földrajzi elhelyezkedés | Blokkok száma | Állapot | Típus | Teljesítmény (MW) | Építés kezdete | Befejezés dátuma |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Akkuyu Atomerőmű | Törökország | Akkuyu, Mersin tartomány | 1 | Építés alatt | VVER-1200/491 | 1,200 | 2018. április[12] | 2023 (tervezett)[60] |
2 | 2020. április[61] | |||||||
3 | 2021. március[62] | |||||||
4 | 2022 (tervezett)[63] | |||||||
Asztraveci Atomerőmű | Fehéroroszország | Asztravec, Hrodnai terület | 1 | Üzemben | VVER-1200/491 | 1,200 | 2013. november 6. | 2020. november (első csatlakozás a hálózatra)
2022 (tervezett)[64] |
2 | Építés alatt | |||||||
Busehr Atomerőmű | Irán | Busehr, Busehr tartomány | 1[65] | Üzemben | VVER-1000/446 | 1,000 | 1975. május 1.; 1995 | 2013. szeptember 23. |
2[66] | Építés alatt | VVER-1000 | 2019. szeptember[67] | 2025. augusztus[68] | ||||
El-Dabaa Atomerőmű | Egyiptom | El-Dabaa, Matrúh kormányzóság | 1 | Engedélyezve | VVER-1200 | 1,200 | 2022 (tervezett) | - |
2 | - | |||||||
3 | ||||||||
4 | ||||||||
Hanhikivi Atomerőmű | Finnország | Pyhäjoki, Észak-Pohjanmaa régió | 1 | Felfüggesztve[69] | VVER-1200 | 1,200 | - | - |
Kudankulam Atomerőmű | India | Kudankulam, Tamilnádu állam | 1 | Üzemben | VVER-1000/412 | 917 | 2002. március 31. | 2013. október 22.[70] |
2 | 2016. augusztus | 2017. március 31. | ||||||
3 | Építés alatt | 2017. június 29.[71] | - | |||||
4 | 2017. október[72] | |||||||
5 | 2021. június 30. | - | ||||||
6 | ||||||||
Paksi Atomerőmű | Magyarország | Paks, Tolna vármegye | 5 | Engedélyezve[73] | VVER-1200 | 1,200 | 2022 | - |
6 | ||||||||
Ruppuri Atomerőmű | Banglades | Ruppur, Rádzssahi körzet | 1 | Építés alatt | VVER-1200 | 1,200 | 2017. november | 2023 (tervezett) |
2 | 2018. július | 2024 (tervezett) | ||||||
Tianvani Atomerőmű | Kína | Lienjünkang prefektúra, Csiangszu tartomány | 1 | Üzemben | VVER-1000/428 | 990 | 1999. október 20. | 2007. május 17. |
2 | 2000. október 20. | 2007 augusztus 16. | ||||||
3 | VVER-1000/428М | 1,050 | 2012. december 27. | 2018. február 15.[74] | ||||
4 | 2013. szeptember 27. | 2018. december 22.[75] | ||||||
7 | Engedélyezve[76] | VVER-1200 | 1,150 | 2021. május | - | |||
8 | 2022 | - | ||||||
Hszudabao Atomerőmű | Kína | Hszingcseng, Huludao, Liaoning tartomány | 3 | Engedélyezve | VVER-1200 | 1,150 | 2021 | - |
4 | 2022 | - | ||||||
Mohi Atomerőmű | Szlovákia | Mohi, Nyitrai kerület | 1 | Üzemben | VVER 440/213 | 436 | 1982. november | 1998. október 29. |
2 | 2000. április 11. | |||||||
3 | Építés alatt | 2008. november | 2022 (tervezett)[77] | |||||
4 | 2008. november | 2022 (tervezett)[78] |
Atomjégtörő-flotta
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f3/Taymyr_icebreaker_%282225295%29.jpg/220px-Taymyr_icebreaker_%282225295%29.jpg)
2008 óta a Roszatom konszernjébe tartozik az orosz atomjégtörő-flotta, amely az öt atommeghajtású jégtörőjével, egy konténerszállító hajójával és négy kiszolgáló járművével a világ legnagyobbja. Feladatai közé tartozik az Északi-tengeri hajózási útvonalon való navigáció és a jeges körülmények között végrehajtott mentések.[79] A flotta üzemeltetéséért és karbantartásért az Atomflot vagy más néven Roszatomflot, egy murmanszki székhelyű szövetségi állami vállalat felelős.[80]
Üzembe helyezett / Épülő | Üzemen kívül helyezett | |||||
---|---|---|---|---|---|---|
Név | Típus | Év | Név | Típus | Év | Megjegyzés |
Szevmorputy | - | 1988–2007, 2016– napjainkig | Arktyika | Arktyika osztályú atomjégtörő | 1975–2008 | Jelenleg Murmanszkban van kikötve |
Tajmir | Tajmir osztályú atomjégtörő | 1989–napjainkig | Szibir | Arktyika osztályú atomjégtörő | 1977–1992 | Jelenleg Murmanszkban van kikötve |
Vajgacs | Tajmir osztályú atomjégtörő | 1990–napjainkig | Rosszija | Arktyika osztályú atomjégtörő | 1985–2013 | Üzemen kívül helyezve Murmanszkban |
Jamal | Arktyika osztályú atomjégtörő | 1993–napjainkig | Szovetszkij szojuz | Arktyika osztályú atomjégtörő | 1989–2012 | Üzemen kívül helyezve Murmanszkban; parancsnoki hajóvá alakításra vár[81] |
50 let Pobedi | Arktyika osztályú atomjégtörő | 2007–napjainkig | - | |||
Arktyika | Projekt 22220 | 2020 | ||||
Szibir | Projekt 22220 | 2021 | ||||
Urál | Projekt 22220 | 2022 (tervezett) | ||||
Jakutyija | Projekt 22220 | 2022 | ||||
Csukotka | Projekt 22220 | - | ||||
Rosszija | Projekt10510 | 2021–napjainkig |
Vállalatirányítás
[szerkesztés]Felügyelőbizottság
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/Vladimir_Putin_with_Sergey_Kiriyenko.jpeg/220px-Vladimir_Putin_with_Sergey_Kiriyenko.jpeg)
A Roszatom legfőbb irányító szerve a kilenc főből álló felügyelőbizottság. A testületet 2005 óta Szergej Kirijenko elnök vezeti. A felügyelőbizottság elnökén túl, a testület további tagjai a következő személyek:[82]
- Igor Borovkov – a Katonai-Ipari Bizottság (VPK RF) apparátusának vezetője
- Larisza Bricsjova – Oroszország elnökének tanácsadója
- Alekszej Lihacsov – a Roszatom vezérigazgatója
- Andrej Klepacs – Gazdaságfejlesztési miniszterhelyettes
- Szergej Koroljov – a Szövetségi Biztonsági Szolgálat (FSZB) gazdasági biztonságért felelős igazgatója
- Alekszandr Novak – Oroszország energiaügyi minisztere
- Jurij P. Trutnyev – Oroszország elnökének meghatalmazott képviselője a Távol-keleti Szövetségi Körzetben
- Jurij V. Usakov – Oroszország elnökének tanácsadója
Igazgatótanács
[szerkesztés]A Roszatom stratégiáit, irányelveit és célkitűzéseit a tizennégy főből álló igazgatótanács határozza meg, élén a főigazgatóval. 2016 óta az igazgatótanácsot Alekszej Lihacsov főigazgató vezeti.[83]
Az igazgatótanács tagjai:
- Alekszej Lihacsov – a Roszatom vezérigazgatója
- Ivan Kamenszkih – a nukleáris fegyverekért felelős első vezérigazgató-helyettes
- Kirill Komarov – a vállalatfejlesztésért és nemzetközi üzletért felelős első vezérigazgató-helyettes
- Alekszandr Loksin – az operatív irányításért felelős első vezérigazgató-helyettes
- Nyikolaj Szolomon – a vállalati funkciókért felelős első vezérigazgató-helyettes és pénzügyi igazgató
- Konsztantyin Gyenyiszov – biztonsági vezérigazgató-helyettes
- Szergej Novikov – államtitkár – az állami hatáskörök végrehajtásáért és a költségvetésért felelős vezérigazgató-helyettes
- Nyikolaj Szpasszkij – nemzetközi kapcsolatokért felelős vezérigazgató-helyettes
- Oleg Krjukov – a radioaktív hulladékokkal, a kiégett nukleáris fűtőelemekkel és a nukleáris leszereléssel kapcsolatos közpolitikai igazgatóság igazgatója
- Andrej Nyikipelov – az Atomenergomas Nyrt. vezérigazgatója
- Szergej Obozov – a Roszatom termelési rendszerének igazgatója, a Roszenergoatom igazgatótanácsának tagja
- Jurij Olenyin – az innováció-menedzsmentért felelős vezérigazgató-helyettes
- Andrej Petrov – a Roszenergoatom vezérigazgatója
- Jurij Jakovlev – az atomenergia védelmi célú felhasználásának állami biztonsági politikájáért felelős vezérigazgató-helyettes
Vezérigazgató
[szerkesztés]A Roszatom egyszemélyes végrehajtó szerve a vezérigazgató, aki a vállalat napi működését irányítja. Szergej Kirijenko, aki 2005-ben az orosz atomipart vezette, a Roszatom megalakulása óta töltötte be a vállalat vezérigazgatójának tisztségét egészen 2016. október 5-ig, amikor is Alekszej Lihacsov, korábbi gazdaságfejlesztési miniszterhelyettes leváltotta.[84]
A Roszatom vezérigazgatóinak listája:
- Szergej Kirijenko (2007. december 1. – 2016. október 5.)
- Alekszej Lihacsov (2016. október 5. – hivatalban)
Magyar nyelvű kiadványa
[szerkesztés]A cég szponzorálta a magyar nyelvű Atomenergia Info című online kiadványt [1], amely a paksi atomerőműről szolgáltat információkat és a bővítés érdekében osztott meg információkat. Az oldal már nem elérhető.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Итоги деятельности Государственной корпорациипо атомной энергии «Росатом» за 2017 год
- ↑ Рейтинг крупнейших компаний России по объему реализации продукции. Expert RA. [2018. október 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. október 28.)
- ↑ Manaranche, Martin: Russia Signs Contract to Build World's Largest Nuclear-Powered Icebreaker (amerikai angol nyelven). Naval News, 2020. május 4. (Hozzáférés: 2022. november 23.)
- ↑ a b c Astrasheuskaya, Nastassia. „Russia’s Rosatom seeks to tap global transition to low-carbon fuels”, Financial Times, 2021. június 20. (Hozzáférés: 2022. november 23.)
- ↑ Kola II construction to start in 2028 : New Nuclear - World Nuclear News. world-nuclear-news.org. (Hozzáférés: 2022. november 23.)
- ↑ About us. [2019. augusztus 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. november 23.)
- ↑ Patel, Sonal: Pressure on U.S. Nuclear Power Could Mount if Sanctions Imposed on Russian Uranium (amerikai angol nyelven). POWER Magazine, 2022. március 10. (Hozzáférés: 2022. november 23.)
- ↑ Nouvelle, L'Usine (2022. április 13.). „Pourquoi le nucléaire russe n’est pas visé par les sanctions occidentales” (francia nyelven).
- ↑ Итоги деятельности Государственной корпорации по атомной энергии «Росатом» за 2020 год. (Hozzáférés: 2022. november 24.)
- ↑ Rosatom's 10-year foreign order portfolio at about $140 bln. interfax.com. (Hozzáférés: 2022. november 24.)
- ↑ Rosatom claims its foreign business will double over the next five years (amerikai angol nyelven). Bellona.org, 2019. május 13. (Hozzáférés: 2022. november 24.)
- ↑ a b c d e State Atomic Energy Corporation Rosatom. Performance in 2019. (Hozzáférés: 2022. november 24.)
- ↑ Портфель зарубежных заказов "Росатома" на 10 лет превысил $100 млрд (orosz nyelven). Interfax.ru. (Hozzáférés: 2022. november 24.)
- ↑ a b c d e Росатом / РБК Инновации. web.archive.org, 2014. december 19. [2014. december 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. november 26.)
- ↑ a b Отечественный локомотив экономического прогресса pp. 66-67. Деловая Россия, 2010. декабрь. [2023. április 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. november 26.)
- ↑ Putin ratifies law on formation of Rosatom - World Nuclear News. www.world-nuclear-news.org, 2007. december 3. (Hozzáférés: 2022. november 26.)
- ↑ Rosatom chief outlines commercial vision - World Nuclear News. www.world-nuclear-news.org, 2017. március 8. (Hozzáférés: 2022. november 26.)
- ↑ Rosatom marks 75th anniversary of Russian nuclear industry : Corporate - World Nuclear News. www.world-nuclear-news.org, 2020. augusztus 20. (Hozzáférés: 2022. november 26.)
- ↑ All enterprises of Rosatom. (Hozzáférés: 2022. november 27.)
- ↑ Radiochemical production. www.po-mayak.ru. Federal State Unitary Enterprise "Mayak Production Association". [2023. április 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. november 27.)
- ↑ Enriched Uranium Product. Tvel.ru. [2022. december 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. december 21.)
- ↑ Fuel and Enrichment. Rosatom.ru. (Hozzáférés: 2022. december 21.)[halott link]
- ↑ Обогащение урана. Rosatom.ru. [2022. július 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. december 21.)
- ↑ Rosatom enters next stage of ATF development. World Nuclear News, 2021. március 4. (Hozzáférés: 2022. december 21.)
- ↑ Radiochemical production. www.po-mayak.ru. Federal State Unitary Enterprise "Mayak Production Association". [2023. április 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. december 21.)
- ↑ Archivált másolat. [2016. október 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. október 11.)
- ↑ http://www.bellona.ru/articles_ru/articles_2014/rosatom_itogi2013
- ↑ Origo: Most kiderült: megkerülhetetlen lesz az atomenergia (magyar nyelven). http://www.origo.hu/. (Hozzáférés: 2019. január 11.)
- ↑ PRIS - Country Details. pris.iaea.org . (Hozzáférés: 2021. december 23.)
- ↑ {{Cite news|url=http://www.rian.ru/economy/20100225/210843696.html%7Ctitle="Росатом" начал строительство Балтийской АЭС|date=2010-02-25|work=РИА Новости|access-date=2018-09-04|language=ru}}
- ↑ „Балтийская АЭС: "примерно восемь реакторов мощностью 40 МВт каждый" - ?! - Bellona.ru”, Bellona.ru, 2013. június 13. (Hozzáférés: 2018. szeptember 4.) (ru-RU nyelvű)
- ↑ „Генподрядчик подтвердил приостановку проекта Балтийской АЭС мощностью 2ГВт”, Interfax.ru, 2013. június 13. (Hozzáférés: 2018. szeptember 4.) (ru-RU nyelvű)
- ↑ Строящиеся АЭС. rosatom.ru . [2021. február 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. február 15.)
- ↑ Атомный эксперт #1-2/2014 (angol nyelven). Scribd . (Hozzáférés: 2018. február 15.)
- ↑ Two more new units for Leningrad NPP - Nuclear Engineering International. www.neimagazine.com . [2023. április 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. december 23.)
- ↑ Four New NPP Units Will be Built in Russia. rosatom-europe.com . (Hozzáférés: 2021. december 23.)
- ↑ На Нововоронежской АЭС в середине 2030-ых годов построят ещё два новых энергоблока (orosz nyelven). Атомная энергия 2.0 , 2021. április 5. (Hozzáférés: 2021. december 23.)
- ↑ aes/kurskaya-aes-2/ КУРСКАЯ АЭС - 2. ROSENERGOATOM . [2020. október 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. december 23.)
- ↑ Kola II construction to start in 2028 : New Nuclear - World Nuclear News. world-nuclear-news.org . (Hozzáférés: 2021. december 23.)
- ↑ Rosatom State Atomiс Energy Corporation ROSATOM global leader in nuclear technologies nuclear energy. www.rosatom.ru . [2021. december 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. december 23.)
- ↑ Forráshivatkozás-hiba: Érvénytelen
<ref>
címke; nincs megadva szöveg a(z):6
nevű lábjegyzeteknek - ↑ Emerging Nuclear Energy Countries | New Nuclear Build Countries - World Nuclear Association. www.world-nuclear.org . (Hozzáférés: 2018. szeptember 4.)
- ↑ ROSATOM plans to expand nuclear construction abroad. rosatom.ru . [2020. augusztus 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. szeptember 4.)
- ↑ Forráshivatkozás-hiba: Érvénytelen
<ref>
címke; nincs megadva szöveg a(z)AR20
nevű lábjegyzeteknek - ↑ „Пульс Тяньваньской АЭС-2”, Атомная энергия 2.0, 2014. augusztus 25. (Hozzáférés: 2018. február 20.) (orosz nyelvű)
- ↑ „NPCIL: пуск реактора II блока АЭС "Куданкулам" сдвинут на 2015 год”, РИА Новости, 2014. október 30. (Hozzáférés: 2018. február 20.) (orosz nyelvű)
- ↑ На БелАЭС завершен монтаж самого мощного в Беларуси подъемного крана | Информационно-справочный портал Беларуси - interfax.by (orosz nyelven). www.interfax.by . [2018. augusztus 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. február 20.)
- ↑ Fennovoima taps Russian supplier for nuke project. Yle Uutiset , 2013. szeptember 3. (Hozzáférés: 2013. szeptember 8.)
- ↑ The real front in US-Russia 'Cold War'? Nuclear power. CNBC, 2014. március 23. (Hozzáférés: 2014. november 28.)
- ↑ Fennovoima Hanhikivi 1 Project (angol nyelven). Fennovoima . [2021. december 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. december 27.)
- ↑ Kauranen, Anne. „Finnish group ditches Russian-built nuclear plant plan”, Reuters, 2022. május 2. (Hozzáférés: 2022. augusztus 25.) (angol nyelvű)
- ↑ „В Росатоме заявили, что пандемия не повлияла на график строительства АЭС "Аккую"”, TASS, 2021. március 10. (orosz nyelvű)
- ↑ „Две трети местных жителей поддержали проект финской АЭС "Ханхикиви-1"”, РИА Новости, 2014. október 28. (Hozzáférés: 2018. február 21.) (orosz nyelvű)
- ↑ „Строительство турецкой АЭС по проекту РФ хотят начать весной 2015 г”, РИА Новости, 2014. október 11. (Hozzáférés: 2018. február 21.) (orosz nyelvű)
- ↑ „Россия и Иран договорились о строительстве восьми энергоблоков АЭС”, Атомная энергия 2.0, 2014. november 11. (Hozzáférés: 2018. február 21.) (orosz nyelvű)
- ↑ Парламент Венгрии одобрил соглашение с Россией по расширению АЭС "Пакш". РБК . (Hozzáférés: 2018. február 21.)
- ↑ Iran starts building unit 2 of Bushehr plant. www.world-nuclear-news.org . (Hozzáférés: 2018. február 21.)
- ↑ „Rosatom aims for $72bn in foreign orders for 2013”, Nuclear Engineering International, 2013. november 13. (Hozzáférés: 2013. november 15.)
- ↑ Россия и Иран расширяют сотрудничество в области мирного использования атомной энергии, 2014. november 11. [2020. augusztus 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. november 11.)
- ↑ Construction licence issued for Akkuyu 4 : New Nuclear - World Nuclear News. www.world-nuclear-news.org . (Hozzáférés: 2021. december 28.)
- ↑ PRIS - Reactor Details (AKKUYU-2). pris.iaea.org . (Hozzáférés: 2021. december 28.)
- ↑ PRIS - Reactor Details. pris.iaea.org . (Hozzáférés: 2021. december 28.)
- ↑ В Росатоме заявили, что пандемия не повлияла на график строительства АЭС "Аккую" (orosz nyelven). ТАСС . (Hozzáférés: 2021. december 28.)
- ↑ Ostrovets unit 1 enters commercial operation
- ↑ Nuclear Power Reactor Details — BUSHEHR 1. International Atomic Energy Agency. [2010. augusztus 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. augusztus 13.)
- ↑ Nuclear Power Reactor Details — BUSHEHR 2. International Atomic Energy Agency. [2011. június 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. augusztus 13.)
- ↑ „Iran and Russia celebrate start of Bushehr II”, World Nuclear News, 2016. szeptember 12. (Hozzáférés: 2017. január 23.)
- ↑ „Официальный старт проекта АЭС "Бушер-2" в Иране намечен на 10 сентября”, РИА Новости, 2016. szeptember 1. (Hozzáférés: 2018. március 21.) (orosz nyelvű)
- ↑ „Fennovoima pulls the plug on Russian-built nuclear plant”, Yle News, 2022. május 2. (Hozzáférés: 2022. május 2.)
- ↑ Kudankulam nuclear plant begins power generation. Mumbai Mirror (2013-10-22). Retrieved on 2013-12-06.
- ↑ Construction of Kudankulam NPP 2nd stage has commenced. www.rosatom.ru . (Hozzáférés: 2018. március 21.)
- ↑ Construction work for Kudankulam Nuclear Power Project 3,4 units to begin soon: Scientist (angol nyelven). The Indian Express , 2017. január 26. (Hozzáférés: 2017. február 12.)
- ↑ Hungary, Russia sign 3 Paks implementation accords, 2014. december 9. (Hozzáférés: 2016. július 27.)
- ↑ China National Nuclear Corporation - Tianwan Unit 4 embraces first fuel loading (angol nyelven). Electric Energy Online . (Hozzáférés: 2019. július 29.)
- ↑ Росатом Госкорпорация "Росатом" ядерные технологии атомная энергетика АЭС ядерная медицина. www.rosatom.ru . [2019. december 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. július 29.)
- ↑ AtomStroyExport unveils schedule for China projects - World Nuclear News. www.world-nuclear-news.org . (Hozzáférés: 2019. július 29.)
- ↑ MOCHOVCE-3. Power Reactor Information System (PRIS) . IAEA. (Hozzáférés: 2020. január 13.)
- ↑ MOCHOVCE-4. Power Reactor Information System (PRIS) . IAEA. (Hozzáférés: 2020. január 13.)
- ↑ Henderson, Isaiah M.: Cold Ambition: The New Geopolitical Faultline (amerikai angol nyelven). The California Review , 2019. július 18. (Hozzáférés: 2019. július 19.)
- ↑ The Nuclear icebreaker fleet. www.rosatom.ru . (Hozzáférés: 2018. február 21.)
- ↑ Old Russian icebreaker to become floating command center. arctic.ru . (Hozzáférés: 2018. szeptember 4.)
- ↑ Supervisory Board. www.rosatom.ru. [2022. június 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. november 28.)
- ↑ Management board. www.rosatom.ru. [2022. június 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. november 28.)
- ↑ Director General. www.rosatom.ru. [2022. június 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. november 28.)