Mocsa
Mocsa | |||
![]() | |||
Légi felvétel a római katolikus templomról | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Komárom-Esztergom | ||
Járás | Komáromi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Udvardi Marianna (független)[1] | ||
Jegyző | Sárközi-Hajnal Márta | ||
Irányítószám | 2911 | ||
Körzethívószám | 34 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 2108 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 31,18 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 67,2 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Mocsa weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Mocsa témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Mocsa község Komárom-Esztergom vármegyében, a Komáromi járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A Kisalföld keleti szegletében fekszik, a Bársonyos-dombsor lábánál. Határában található a Boldogasszonyi-tó. Komáromtól és Almásfüzitőtől 11-11, Tatától 12, Kocstól 7 kilométer távolságra található.
Megközelítése
[szerkesztés]A község belterületét dél felől szinte súrolja az M1-es autópálya, nyugati határszélén pedig a 13-as főút halad el, de közvetlen kapcsolata egyikkel sincsen, csak négy számjegyű mellékutakon érhető el. Északi és déli irányból, Komárom (Szőny), illetve Kocs felől a 8142-es úton, kelet felől, Naszály irányából pedig a 8141-es úton közelíthető meg a település. Vasútvonal sem érinti, a legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőségeket Komárom vagy Tata vasútállomásai kínálják.
Története
[szerkesztés]Mocsa első írásos említése 1237-40-ből való, Macha alakban. 1266-ban nagyobbrészt királyi harcos jobbágyok és pohárnok bocsárok lakták. Jövedelmét a királyné udvartartásának fenntartására rendelték. 1284-ben IV. László lázadásuk miatt elkobozta Alpra kun vezér fiainak itteni birtokát.[3]
1291-ben III. András hitvese Fenenna királyné a jobbágyok és bocsárok faluját Ladomér esztergomi érseknek adta, s ekkor határait is leíratta. Az akkori leírások alapján Mocsa több részből álló település volt. Ekkor van említve Általmocsa, Mocsa, Finta-Mocsája, mint különálló települések vannak említve. Finta-Mocsája a mai Boldogasszony-puszta épületeinek helyén, Általmocsa pedig a mai Mocsa helyén terült el.
A falut a törökök 1543-ban elpusztították, 1593-ban sikertelenül próbálják a betelepítését. 1622-ben népesül be újra református magyarokkal. 1738-ban elkészül a reformátusok első temploma és iskolája is, míg a jelenleg is álló 1954-ben készül el.
Fényes Elek 1851-ben írja a község leírásánál mint érdekességet:
A helység K-i részén van egy kiapadhatatlan kútforrás, mely vizével képes az egész községet ellátni, sőt az 1749-iki szokatlan nagy szárazságban az egész körül-belül fekvő vidéket ez tartotta ki vízzel.
Az 1910-es választási zavargásokban a csendőrök sortüzétől két ember halt meg.
1945-ig Komárom vármegyéhez tartozott.
A Kocs-Igmánd-Mocsa háromszögben fekvő keserűvíz-források vizét egy ideig Mocsán is palackozták.
Tömörd-puszta
[szerkesztés]Tömörd-puszta a mai Mocsától délkeletre található. Ez az Árpád-korban három falut magába foglaló település volt. Az ősi települést még 1005-ben István király adta a pannonhalmi apátságnak, s e adományt 1093-ban I. László király és 1216-ban III. Ince pápa is megerősítette.
A helység névadásával kapcsolatban Györffy György megemlíti, hogy a török temir (vas) szóból magyar -d képzővel képzett TÖMÖRD helyneveink vasműves helyeken fordulnak elő, az utóbbi etimológiát támogatja a Mocsa falu Tömörd felé eső határában 1291-ben jelzett Rednek (szl. rednik-vasműves) helynév.
A tatárjárás előtt már három faluból álló Tömördön lovas jobbágyok, ácsok, kocsigyártók és udvarnokok éltek.
Templomát a mindenszentek tiszteletére építették, 1226-ban jövedelmét az apátság világítására, díszítésére fordították.
A tatárjárás a települést elpusztította, megmaradt lakói egy faluba tömörültek. Ma már csupán puszta.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Roboz József (független)[4]
- 1994–1998: Roboz József (független)[5]
- 1998–2002: Roboz József (független)[6]
- 2002–2006: Áy József (független)[7]
- 2006–2010: Áy József (független)[8]
- 2010–2014: Marschall Ferenc (független)[9]
- 2014–2019: Marschall Ferenc (független)[10]
- 2019–2024: Natkai Istvánné (független)[11], kb. 2021-től Udvardi Marianna néven[12]
- 2024– : Udvardi Marianna (független)[1]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 2142 | 2131 | 2126 | 2086 | 2127 | 2108 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,8%-a magyarnak, 0,6% cigánynak, 0,2% németnek, 0,4% szlováknak mondta magát (11,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 42,7%, református 30%, evangélikus 0,1%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 8,1% (18,4% nem nyilatkozott).[13]
2022-ben a lakosság 90,3%-a vallotta magát magyarnak, 0,9% ukránnak, 0,4% cigánynak, 0,2% románnak, 0,1-0,1% szlováknak és németnek, 2,4% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (8,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 29,3% volt római katolikus, 24,1% református, 0,5% görög katolikus, 0,3% evangélikus, 0,1% egyéb keresztény, 0,8% egyéb katolikus, 11,7% felekezeten kívüli (33,2% nem válaszolt).[14]
Nevezetességei
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Mocsa_l%C3%A9gifot%C3%B32.jpg/200px-Mocsa_l%C3%A9gifot%C3%B32.jpg)
- Római katolikus plébánia 1700-tól van a faluban, A katolikus templomot a korábban összedőlt református templom helyén építtette gróf Csáky Miklós, akkori prímás és esztergomi érsek, 1756-ban.
- A templomot Rózsafüzér királynője tiszteletére szentelték fel, majd 1857-ben egy földrengés súlyos károkat okozott a templomban. 1903-ban le is égett, de a hívek adományaiból és Vaszary Kolos hercegprímás segítségével újjáépült. Berendezése 18. századi, barokk stílusú. A katolikus egyházközség őriz egy értékes aranyozott, ékkövekkel kirakott ezüst kelyhet is.
- A település közepén álló 1824-ben készült Szentháromság-szobrot egy pestisjárvány emlékére emelték.
- 2000-ben adták át a község Emlékházát, melyben a falu múltjának emlékeit őrzik.
- Vaszary Kolos-kúria
- Oázis Szabadidőpark Az egykori bányatavak területén kialakított, kiváló vízminőségű, fürdésre, kempingezésre és horgászásra alkalmas strand.
Híres személyek
[szerkesztés]- Itt született Barbay István jegyző 1764. május 30-án.
- Itt született Könyöki József (eredeti nevén Ellenbogen) régész 1829. február 19-én.
- Itt született 1806-ban Nagy János református esperes-lelkész.
- Itt született 1870-ben Farkas Géza magyar hercegprímási uradalmi intéző, közgazdasági író, országgyűlési felsőházi tag.
- Itt született 1882-ben Pogány Béla újságíró.
- Itt tevékenykedett Pereszlényi János református lelkész, újságíró, lapszerkesztő, költő 1862-1872 között.
- Itt tevékenykedett Somogyi István a "templomépítő" református lelkész 1950-1965 között.
Képtár
[szerkesztés]-
Községháza
-
Katolikus templom
-
Általános iskola
-
Emlékház
-
Szentháromság-szobor
-
Református templom
-
A mezőgazdasági szövetkezet székháza
-
Világháborús emlékmű
-
Csillag utca
-
Tömördpuszta
-
Táj Mocsától délre
-
Horgásztavak
Hivatkozások
[szerkesztés]- ↑ a b Mocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 31.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ DLDF 1170; Hadtörténelmi Közlemények 1929, 400.
- ↑ Mocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Mocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 10.)
- ↑ Mocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 25.)
- ↑ Mocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 25.)
- ↑ Mocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 25.)
- ↑ Mocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 27.)
- ↑ Mocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 12.)
- ↑ Mocsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 31.)
- ↑ Bemutatkozik Mocsa, ahol színes a kulturális élet és aktívak a közösségek (magyar nyelven). KEMMA, 2021. augusztus 4. (Hozzáférés: 2024. augusztus 31.)
- ↑ Mocsa Helységnévtár
- ↑ Mocsa Helységnévtár