Mindszent
Mindszent | |||
![]() | |||
A mindszenti rév | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Alföld | ||
Vármegye | Csongrád-Csanád | ||
Járás | Hódmezővásárhelyi | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Zsótér Károly (Fidesz-KDNP)[1] | ||
Irányítószám | 6630 | ||
Körzethívószám | 62 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 6298 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 112,45 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 59,35 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Mindszent weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Mindszent témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Mindszent (horvátul: Micenta)[3] város Csongrád-Csanád vármegyében, a Hódmezővásárhelyi járásban.
Fekvése
[szerkesztés]Mindszent a Tisza bal partján fekszik, a Kurca-patak torkolatánál, változatos felszínű és tagoltságú tájon, Szentes és Hódmezővásárhely között félúton. Szomszédai: észak felől Szegvár, északkelet felől Derekegyház, délkelet felől Hódmezővásárhely, dél felől Mártély, délnyugat felől Dóc, nyugat felől Baks, északnyugat felől pedig Csanytelek (mindhárom utóbbi a Tisza túlpartján).
Megközelítése
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/43/Mindszent_t%C3%A1bla.jpg/250px-Mindszent_t%C3%A1bla.jpg)
Központján észak-déli irányban végighalad a Szentest Szegváron és Mártélyon át Hódmezővásárhely északi részével összekötő 4521-es út, ezért ez az útvonal a legkézenfekvőbb megközelítési lehetősége. A 45-ös főút derekegyházi szakasza felől a 4523-as úton érhető el a település központja.
Tiszai átkelőhelyén Baks felé komp biztosít átkelési lehetőséget, a komp felhajtója a központtól a 4522-es úton érhető el.
A hazai vasútvonalak közül Mindszentet a MÁV 130-as számú Szolnok–Hódmezővásárhely–Makó-vasútvonala érinti, amelynek két megállási pontja létesült itt: Mindszent vasútállomás és a már megszűnt Szegfű megállóhely. A vasútállomás a vonal jelenlegi állomásainak viszonylatában Kórógyszentgyörgy megállóhely és Mártély vasútállomás között található; fizikailag a település központjában helyezkedik el, közúti elérését a 4521-es útból kiágazó 45 324-es számú mellékút teszi lehetővé. Szegfű megállóhely Mindszent déli határszélén működött, az azonos nevű egykori csárda közelében.
Címere
[szerkesztés]A címerpajzs egyenes állású, alul kerek behajlással csúcsban végződik. A pajzsmező kék színe a levegőt, az eget, a vizet idézi, melyek a tisztaság, az igazságosság és hűség jelképei. A két hal, a szigony pedig az alapító hét halászcsaládra is utalva az ősi halászatot jelképezi. A szélesebb hullámvonalú ezüst pólya a kanyargó Tiszát, a keskenyebb a Kurcát jelenti, mint a város földrajzi adottságát a két folyó találkozásánál, és a halászat, valamint a komp átkelés színterét.
Története
[szerkesztés]A régészeti leletek szerint már az ókorban lakott volt. A honfoglaló magyarság is megszállta Csongrád megye ezen részét. Erre leletek is utalnak, de Szer (Pusztaszer) közelsége (6 km) is bizonyossá teszi ezt.
Írásos emlék Mindszent ikerközségét Apor néven, mely beépült Mindszentbe (és plébániát) 1332-ben említi először az egyházi tizeddel kapcsolatban. Tiszai átkelőhelyét 1515-ben említik először oklevelek.[4]
A történelem folyamán többször elpusztult település mindig a visszatelepülőkkel élt tovább.
Leírás a településről a 18. század végén:
"MINTSZENT: Népes magyar falu Csongrád Várm. földes Ura G. Erdődi Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Szegvárhoz, és Vásárhelyhez is egy mértföldnyire, itten őmlik az Körös vizéből eredett menyhalakkal bővelkedő Kurcza vize a’ Tiszába; földgyeinek egy része homokos, más része pedig fekete, bővelkedik gabonával, marhával, náddal, hallal, vad szárnyas állatokkal, erdeje nints, boraikat esztendeig sem tarthattyák." (Vályi András: Magyar országnak leírása, 1796–1799)
Mindszent 1884-től 1925-ig a Tiszántúli járás székhelye volt, majd ennek átnevezése után 1948-ig a Mindszenti járásé.
Római katolikus templom
[szerkesztés]A többször újraépült templomát mindig "mindenszentek"-nek ajánlották. A város nevét templomáról nyerte.
A török hódoltság idején sok csapás érte Mindszentet. A lakosság nagy része elmenekült, a veszélyhelyzet után mindig visszatelepült, így túlélte a templom a lakossággal együtt a török megszállást, amit 1675-ben Rómába küldött jelentés és korabeli török adójegyzékek igazolnak. Csak a törökök kiűzése (1686) után nyílt meg a nagyobb fejlődés a község számára. Ebben döntő szerepe volt Hodosy Imre katolikus plébánosnak, aki 1702-ben került Mindszentre. Újraszervezte a plébániát és a községi közigazgatást. Ettől kezdve fokozatosan gyarapodott a lakosság.
A 18. században előbb gróf Károlyi Sándor gyámkodott, majd 1733-tól gróf Erdődy György személyében új földesura lesz Mindszentnek. 1804-ben az uradalmat gróf Zichy Leopoldina, Pallavicini Károly őrgróf özvegye vette meg. Később fiának, Pallavicini Eduárdnak (1787-1839) adományozta. 1839-ben Pallavicini Alfonz (1807- 1875) őrgróf örökli a birtokot, 1875-től Pallavicini Sándor (1853-1933) őrgróf úrra szállott, (utána fia, Pallavicini Alfonz (1883-1958) Mindszent díszpolgára 1945-ig volt a birtokos), akiket Mindszent lakói nagy tisztelettel és hálával öveztek.
1893-ban megnyílt a vasút. A 19. századi változások jelentős hatással voltak Mindszent fejlődésére is.
Az Iskolasor
[szerkesztés]A Pallavicini Sándor őrgróf alapította Károly óvoda 1902-ben, a Lányiskola 1903-ban, a Fiúiskola pedig 1905-ben épült. A három épület szép iskolasort alkot a település főterén, ma is kellemes színfoltja a városnak. Az óvodában premontrei apácák működtek, akik az akkori állami óvodákat megelőzve napközi otthont és bölcsődét szolgáltak együttműködve a község elöljáróságával.
A Városháza
[szerkesztés]1938-ban épült a községháza (ma városháza), melyhez szintén a Pallaviciniek adományozták a területet.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Bereczki András (ASZ-FKgP-MDF-MSZP-MSZDP)[5]
- 1994–1998: Kecskeméti János (független)[6]
- 1998–2002: Dr. Gyovai Tiborné (Városvédő és Szépítő Egyesület)[7]
- 2002–2006: Zsótér István (független)[8]
- 2006–2010: Zsótér István (független)[9]
- 2010–2014: Zsótér Károly (független)[10]
- 2014–2019: Zsótér Károly Sándor (Fidesz-KDNP)[11]
- 2019–2024: Zsótér Károly (Fidesz-KDNP)[1]
- 2024– :
Népesség
[szerkesztés]Lakosok száma | 6990 | 6889 | 6560 | 6270 | 6322 | 6298 |
2013 | 2014 | 2017 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a város lakosságának 99%-a magyar, 1%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[12]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85,3%-a magyarnak, 2,2% cigánynak, 0,4% németnek mondta magát (14,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 51,8%, református 4,2%, evangélikus 0,3%, felekezeten kívüli 16,4% (26,2% nem nyilatkozott).[13]
2022-ben a lakosság 90,3%-a vallotta magát magyarnak, 1,4% cigánynak, 0,3% németnek, 0,1-0,1% szlováknak, szerbnek és románnak, 1,6% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (9,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 32,1% volt római katolikus, 3,2% református, 0,8% görög katolikus, 0,3% evangélikus, 0,1% ortodox, 0,1% izraelita, 0,9% egyéb keresztény, 1% egyéb katolikus, 19,2% felekezeten kívüli (42,2% nem válaszolt).[14]
Ismert mindszentiek
[szerkesztés]Itt született
- Kelemen Sándor gyógyszerész, magyar zeneszerző (1882. május 15. – 1944.).
- Purjesz Béla orvos, szakíró, lapszerkesztő (1884. október 14. – Szeged, 1959. szeptember 14.).
- Korom Mihály politikus, 1966 és 1978 között igazságügy-miniszter (1927. október 9. – Budapest, 1993. október 3.).
Sport
[szerkesztés]- Mocorgó UFC
- Mindszenti Sport Club SE
- Mindszenti Lovasklub
Nevezetességei
[szerkesztés]Mindszent az irodalomban
[szerkesztés]- Mindszent az egyik helyszíne és ihletője Móra Ferenc Kultúrfölény című írásának.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Mindszent települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 31.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Folia onomastica croatica 14/2005. (pdf). Živko Mandić: Hrvatska imena naseljenih mjesta u Madžarskoj. (Hozzáférés: 2012. július 28.)
- ↑ dr. Tóth Ernő: Hidak csongrád megyében. [2008. május 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. július 2.)
- ↑ Mindszent települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Mindszent települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 10.)
- ↑ Mindszent települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 25.)
- ↑ Mindszent települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 25.)
- ↑ Mindszent települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 25.)
- ↑ Mindszent települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 27.)
- ↑ Mindszent települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 12.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Mindszent Helységnévtár
- ↑ Mindszent Helységnévtár
Források
[szerkesztés]- Mindszent története és népélete. Szerk. Juhász Antal. Mindszent, 1996