Mály Gerő
Mály Gerő | |
![]() | |
1915 körül | |
Született | 1884. augusztus 1. Székelyudvarhely |
Elhunyt | 1952. július (67 évesen)[1] New York[1] |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Foglalkozása | színész |
Színészi pályafutása | |
Aktív évek | 1903 – 1943 |
Tevékenység | színész |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Mály Gerő témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Mály Gerő, született Mály Gergely Árpád (Székelyudvarhely,[2] 1884. augusztus 1. – New York, 1952. július eleje)[3] örmény származású magyar színművész, komikus.
Életpályája
[szerkesztés]A család Aradon élt, apja itt volt állomásfőnök. Iskoláit is itt végezte, egy osztályba járt és padtársak voltak Rajnai Gáborral. Apja tiltása ellenére választotta a pályát, s együtt lettek színészek Rajnaival, közösen indultak el Erdélyből Budapestre. Solymosi Elek színiiskolájában tanult, 1903-ban csatlakozott Kárpáthy György társulatához. Tíz évig volt vándorszínész, 1913-ban játszott először Budapesten a Vígszínházban és az Angolparkban. 1913-tól 1915-ig a Pesti Színház tagja volt, 1915 és 1920 között játszott az Apolló Színházban és 1918-tól 1920-ig a Fasor Kabaré tagja is volt. 1921-ben a Városi Színház, 1923-ban és 1924-ben a Belvárosi Színház és az Andrássy úti Színház tagja volt. 1924 és 1937 között a Vígszínház tagja volt, de 1927 és 1930 között a Magyar Színházban, 1929-ben illetve 1931 és 1932 között a Belvárosi Színházban, a Budapest Színházban és a Royal Színházban is játszott. 1937-től a Pesti Színházban játszott.
1913-ban szerepelt először filmen. Első hangosfilmje az 1931-ben készült Kék bálvány, utolsó filmje az 1943-ban készült Sári bíró volt. Karakterszerepeket játszott, egyetlen főszerepe sem volt filmen. Emlékezetes szerepe a Légy jó mindhalálig című filmben a pedellus, a Három csengőben az inas és a Katyi című filmben a befutott színész inasa. A második világháború alatt átélt borzalmak hatására 1946-ban elhagyta az országot és az Egyesült Államokba emigrált. Tervei azonban nem sikerültek, egy New York-i magyar étteremben dolgozott és koldusszegényen halt meg 1952 júliusában. Sírja a Ferncliff Cemetery and Mausoleumban található (Hartsdale, Westchester County, New York, USA).[4]
Családja
[szerkesztés]Az erdélyi örmény nemesi Máli / Mály család leszármazottja.[5][6] Szülei Mály Zoltán siklói állomásfőnök és Bovánkovits Emma, nővére Kissné Mály Emma grafológus. Négyszer házasodott, 1907 januárjában Fráter Gizellát vette el, majd elváltak. 1913. október 11-én Zöldi Erzsébet (született 1885. május 23.) színésznőt, Zöldi Márton író, színész lányát vette feleségül Budapesten.[7] 1916-ban elváltak, s 1917. február 17-én Klampfer Erzsébet Anna (született 1889. március 28.) lett a felesége, szintén Budapesten esküdtek.[8] Házasságuk 1921-ig tartott, a válást követően 1921. április 23-án Négyesi Annával (1891. május 9. − Szentes, 1940. január 19.[9]).kötött házasságot ismét Budapesten,[10] akitől 1938-ban vált el.
Színpadi szerepei
[szerkesztés]- Bródy Sándor: A tanítónő ... A kántor
- Bús-Fekete László: Születésnap ... Gyorgyevits
- Csehov: Cseresznyéskert ... Epihodov
- Hunyady Sándor: Feketeszárú cseresznye ... Pópa
- Indig Ottó: Ember a híd alatt ... A betörő
- Galsworthy: Úriemberek ... Gilman
- Korcsmáros Nándor: A ketrec ... Hufnagel Alajos
- Molnár Ferenc: Delila ... Csapos
- Móricz Zsigmond: Úri muri ... Csörgheö Csuli
- Móricz Zsigmond: Sári bíró ... Hajdók sógor
- Pagnol: Topáz ... Muche
- Sardou: Szókimondó asszonyság ... Vinaigre
- Shaw: Pygmalion ... Doolittle
- Shaw: Brassbound kapitány megtérése ... Johnson
- Vaszary János: A vörös bestia ... Lambert
- Zsolt Béla: Oktogon ... Bruck
Filmjei
[szerkesztés]Némafilmek
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ee/Uz_Bence.jpg/270px-Uz_Bence.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/97/Cifra_nyomor%C3%BAs%C3%A1g_%281938%29.jpg/270px-Cifra_nyomor%C3%BAs%C3%A1g_%281938%29.jpg)
- Házasodik az uram (1913)
- Krausz doktor a vérpadon (1913) ... Krausz doktor
- Jönnek az oroszok (1914)
- Az ezredes (1917)
- A mi Budapestünk (1927)
- A falu alatt folyik egy patak (1927)
- Naftalin (1928)
- Vasárnap délután (1929) német film
- Melodie de Herzens (Szívek melódiája) (1929) német film
- Kacagó asszony (1930)
Játékfilmek
[szerkesztés]- Kék bálvány (1931)
- Csókolj meg, édes! (1932)
- Ida regénye (1934)
- Pechmarie (1934) német film
- Az új földesúr (1935)
- Halló Budapest! (1935)
- Édes mostoha (1935)
- Lovagias ügy (1935)
- Mária nővér (1936)
- Méltóságos kisasszony (1936)
- Café Moszkva (1936)
- Légy jó mindhalálig (1936)
- Egy lány elindul (1937)
- A férfi mind őrült (1937)
- Pesti mese (1937)
- Hotel Kikelet (1937)
- Szerelemből nősültem (1937)
- Családi pótlék (1937)
- Az ember néha téved (1937)
- Hetenként egyszer láthatom (1937)
- Pusztai szél (1937)
- Viki (1937)
- Torockói menyasszony (1937)
- Gyimesi vadvirág (1938)
- Rozmaring (1938)
- A hölgy egy kissé bogaras (1938)
- Cifra nyomorúság (1938)
- Süt a nap (1938)
- Menschen vom Varieté (A varieté csillagai) (1938) Német-magyar film
- Nehéz apának lenni (1938)
- Magdát kicsapják (1938)
- Szegény gazdagok (1938)
- Uz Bence (1938)
- Borcsa Amerikában (1938)
- Fekete gyémántok (1938)
- Elcserélt ember (1938)
- Mátyás rendet csinál (1939)
- A szerelem nem szégyen (1940)
- Hétszilvafa (1940)
- Balkezes angyal (1940)
- Pénz beszél (1940)
- Hazajáró lélek (1940)
- Igen vagy nem? (1940)
- Kádár kontra Kerekes (1941)
- Lesz, ami lesz (1941)
- Édes ellenfél (1941)
- Ma, tegnap, holnap (1941)
- Egy tál lencse (1941)
- Európa nem válaszol (1941)
- Három csengő (1941)
- Havasi napsütés (1941)
- Végre! (1941)
- Négylovas hintó (1942)
- Egy bolond százat csinál (1942)
- Pista tekintetes úr (1942)
- Negyedíziglen (1942)
- Katyi (1942)
- Szép csillag (1942)
- Fráter Loránd (1942)
- Egy szoknya, egy nadrág (1943)
- A 28-as (1943)
- Anyámasszony katonája (1943)
- Jómadár (1943)
- Családunk szégyene (1943)
- Sári bíró (1943)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b http://www.imdb.com/name/nm0617242/
- ↑ A hitelesnek tekintett források többsége szerint. Néhány forrásban feltehetően a Magyar Életrajzi Lexikon 1000-1990 nyomán: Székudvar.
- ↑ 1952. július 12-én, New Yorkban megjelenő magyar nyelvű hetilapban ugyanis "Az Ember" ezt jelenti: Mály Gerő, a ragyogó tehetségű magyar színész, New York-i lakásán 68 éves korában hirtelen elhunyt.
- ↑ findagrave.com
- ↑ Mály család
- ↑ Gudenus János József: Örmény eredetű magyar nemesi családok genealógiája. Budapest, 2000.
- ↑ Budapest VII. kerületi állami házassági anyakönyv 1407/1913.
- ↑ Budapest VIII. kerületi állami házassági anyakönyv 157/1917.
- ↑ Szentesi állami halotti anyakönyv 51/1940.
- ↑ Budapest VI. kerületi állami házassági anyakönyv 567/1921.
Források
[szerkesztés]- Színészkönyvtár
- Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4
- Magyar életrajzi lexikon
- Hangosfilm
További információk
[szerkesztés]- Mály Gerő a PORT.hu-n (magyarul)
- Mály Gerő az Internet Movie Database-ben (angolul)
- Örmények Magyarországon
- Mály Gerő életrajza az Irány New Yorkon (magyarul)